title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Austria’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Austria’s stability programme for 2012-2017

text:
                               COMISIA
                               EUROPEANĂ

                                                       Bruxelles, 29.5.2013
                                                       COM(2013) 370 final

                                         Recomandare de

                              RECOMANDARE A CONSILIULUI

                 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2013

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru
                                         perioada 2012-2017

                                      {SWD(2013) 370 final}

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---      .

                                                 Recomandare de

                                    RECOMANDARE A CONSILIULUI

                    privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2013

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru
                                         perioada 2012-2017

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 5 alineatul (2),
     având în vedere recomandarea Comisiei Europene2,
     având în vedere rezoluțiile Parlamentului European3,
     având în vedere concluziile Consiliului European,
     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
     după consultarea Comitetului economic și financiar,
     întrucât:
     (1)    La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o
            nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia
            Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va
            concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării
            potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
     (2)    La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare
            privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale
            Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările
            pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre4, care formează
            împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de
            orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă
            aplicate la nivel național.
     (3)    La 29 iunie 2012, șefii de stat și de guvern au convenit asupra unui Pact pentru
            creștere economică și locuri de muncă prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la
            nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile,

     1
             JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
             COM(2013) 370 final.
     3
             P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053.
     4
             Decizia 2013/208/CE a Consiliului din 22 aprilie 2013.

RO                                                        2                                              RO
 ---pagebreak---            instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la
           nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de
           îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a
           recomandărilor specifice fiecărei țări.
     (4)   La 6 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
           reformă pentru 2012 al Austriei și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate
           actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2016.
     (5)   La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii5, marcând
           începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2013.
           Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE)
           nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă6, în care nu a identificat Austria
           ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț
           aprofundat.
     (6)   La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
           stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a
           creșterii economice. Consiliul European a subliniat că este necesar să se continue
           consolidarea fiscală într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, să se restabilească
           condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și
           competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se
           modernizeze administrația publică.
     (7)   La 16 aprilie 2013, Austria și-a prezentat Programul de stabilitate din 2013 pentru
           perioada 2012-2017 și Programul național de reformă pentru 2013. Pentru a se ține
           seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.
     (8)   Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a
           Programului de stabilitate din 2013, Consiliul consideră că Austria a depus eforturi de
           consolidare semnificative pentru a aduce bugetul pe traiectoria corectării deficitului
           excesiv. În ceea ce privește programul pentru 2013, scenariul macroeconomic care stă
           la baza previziunilor bugetare este optimist. Principalul obiectiv al strategiei bugetare
           prezentate în program constă în reducerea treptată a deficitului public general în
           scopul de a realiza un buget echilibrat, din punct de vedere nominal, până în 2016 și de
           a îndeplini obiectivul bugetar pe termen mediu până în 2015. Programul confirmă
           precedentul obiectiv bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,45 %
           din PIB. Obiectivul bugetar pe termen mediu corespunde cerințelor din Pactul de
           stabilitate și de creștere. Pe baza previziunilor actuale, Austria este pe cale să își
           corecteze deficitul excesiv până în 2013, dat fiind că deficitul public general se ridica
           la 2,5 % din PIB în 2012 și că se estimează că acesta va scădea în continuare până la
           2,2 % din PIB în 2013 și apoi până la 1,8 % din PIB în 2014, după cum reiese din
           previziunile Comisiei. Cu toate acestea, este posibil să apară cheltuieli suplimentare
           legate de restructurarea unei bănci mari, ceea ce ar putea avea un impact semnificativ
           de creștere a deficitului. Se estimează că, după o îmbunătățire considerabilă care a
           depășit calea de ajustare impusă în procedura aplicabilă deficitelor excesive din 2012,
           deficitul soldului structural va crește până la 1,8 % în 2013. Previziunile Comisiei
           confirmă, de asemenea, o ușoară creștere a deficitului structural în 2013. Potrivit
           informațiilor din program referitoare la perioada începând cu 2014, soldul structural
           recalculat prevede o ajustare structurală care va depăși 0,5 % în 2014 și 2015, ceea ce
           va permite Austriei să își îndeplinească obiectivul bugetar pe termen mediu înainte de
     5
           COM(2012) 750 final.
     6
           COM(2012) 751 final.

RO                                                 3                                                     RO
 ---pagebreak---             data estimată în scenariul prezentat în program, adică în 2015 în loc de 2017. În ceea
            ce privește obiectivul de referință în materie de cheltuieli, din informațiile furnizate în
            program reiese că rata de creștere a cheltuielilor publice, fără măsuri discreționare, în
            anii 2014 și 2016 ar putea să contribuie la o ajustare structurală anuală în vederea
            atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu cu 0,5 % din PIB. Cu toate acestea,
            scăderea semnificativă a raportului cheltuieli/PIB, astfel cum este previzionată în
            scenariul din program, este foarte ambițioasă, având în vedere că se estimează ca
            valoarea cheltuielilor raportată la PIB să atingă unul dintre cele mai scăzute niveluri
            din peste cincisprezece ani. Austria ar putea să se afle într-o perioadă de tranziție din
            2014 până în 2016 în ceea ce privește respectarea criteriului datoriei, existența unor
            planuri putând asigura înregistrarea unor progrese suficiente pe calea spre respectare.
            Relațiile fiscale dintre diferitele niveluri ale administrației publice au rămas, în mare
            parte, neschimbate în urma consolidării cadrului bugetar, iar suprapunerile de
            responsabilități și discrepanțele dintre responsabilitățile în materie de finanțare și
            responsabilitățile în materie de cheltuieli publice continuă să reprezinte o provocare.
            Mecanismul complex de acorduri continue între administrația națională, casele de
            asigurări sociale și nivelul subfederal constituie un risc pentru punerea în aplicare a
            măsurilor menite să împiedice creșterea cheltuielilor de sănătate. În domeniul
            educației, negocierile pe marginea unei propuneri cu 6 puncte, printre care se numără
            și desființarea autorităților școlare la nivel districtual, constituie un pas binevenit în
            direcția raționalizării responsabilităților între diferitele niveluri ale administrației
            publice, însă ar fi nevoie de un efort mai intens de simplificare pentru reducerea
            fragmentării într-o măsură mai substanțială.
     (9)    Se estimează că potențialul de forță de muncă din Austria va scădea începând cu
            anul 2020, economia fiind caracterizată de o cerere mai mare de lucrători calificați.
            Există posibilitatea de a se optimiza utilizarea populației în vârstă de muncă, în special
            a femeilor, a migranților și a lucrătorilor mai în vârstă.
     (10)   Rata de ocupare în rândul lucrătorilor mai în vârstă se situează sub media din UE
            (43,1 % față de 48,8 %) și aproape 30 % din oameni stau între un an și jumătate și trei
            ani în șomaj sau în concediu de boală înainte de a se pensiona. Utilizarea relativ încă
            răspândită a regimurilor de pensionare anticipată și de pensii de invaliditate și
            existența unei vârste legale de pensionare scăzute în cazul femeilor (60 de ani), care
            urmează să crească, treptat însă, în viitor, au un impact negativ asupra ofertei de
            muncă a lucrătorilor mai în vârstă.
     (11)   Rata de ocupare în rândul femeilor este relativ ridicată în Austria (70,3 % în
            comparație cu 62,4 % la nivelul UE în 2012), însă ea mai poate fi mărită prin
            reducerea segmentării de gen pe piața forței de muncă. Proporția de femei care
            lucrează cu fracțiune de normă este una dintre cele mai ridicate din UE, iar oferta de
            servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung este limitată. Ratele de
            ocupare în rândul femeilor, măsurate în echivalent normă întreagă (55,6 % in 2012),
            indică faptul că Austria întâmpină dificultăți deosebite în ceea ce privește valorificarea
            la maximum a potențialului forței sale de muncă feminine. În plus, prezența femeilor
            este aproape de două ori mai mare în locurile de muncă precare și deosebit de ridicată
            în locurile de muncă cu salarii scăzute. Consecința acestui tipar este o diferență de
            remunerare între femei și bărbați de 24 %, a treia cea mai ridicată valoare din UE. O
            eventuală reducere a sarcinii fiscale în cazul persoanelor cu venituri scăzute ar putea
            stimula într-o mai mare măsură sporirea prezenței pe piața forței de muncă. Structura
            sistemului fiscal austriac permite deplasarea fiscalității spre surse cu mai puține efecte
            dăunătoare asupra creșterii economice. Veniturile din impozitele pe proprietate în

RO                                                  4                                                     RO
 ---pagebreak---             Austria reprezintă, de fapt, 0,5 % din PIB, situându-se astfel cu mult sub media UE de
            2,1 % din PIB. În special, veniturile din impozitele periodice pe bunuri imobile, care
            sunt considerate a fi cel mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, reprezentau
            0,2 % din PIB în 2011, adică a treia cea mai scăzută valoare din UE (media la nivelul
            UE: 1,3 %).
     (12)   În Austria se observă una dintre cele mai ridicate proporții de imigranți în vârstă de
            lucru din OCDE, 19 % din populația în vârstă de lucru în 2011 fiind născută în
            străinătate. Migranții întâmpină deseori dificultăți pe piața forței de muncă, în rândul
            acestora observându-se rate considerabil mai ridicate ale șomajului (9,7 % față de
            3,6 %) și rate mai scăzute ale ocupării (62,8 % în cazul resortisanților țărilor care nu
            fac parte din UE 27 față de 76,4 % în cazul cetățenilor austrieci). În plus, persoanele
            care provin din familii de migranți sunt de trei ori mai des angajate și plătite sub
            nivelul real al calificărilor lor decât austriecii (27,5 % față de 9,7 % în 2008). De
            asemenea, în cazul migranților nivelul de educație este scăzut și riscul de sărăcie este
            de două ori mai ridicat (26,6 % față de 12,6 %).
     (13)   Previziunile pentru cheltuielile cu pensiile pe termen mediu și lung și pentru
            cheltuielile de sănătate reprezintă un risc pentru sustenabilitatea finanțelor publice.
            Chiar dacă într-o mai mică măsură, previziunile pentru cheltuielile cu îngrijirile pe
            termen lung indică, de asemenea, un risc pentru sustenabilitate. Este probabil ca
            reformele întreprinse de curând în sistemul pensiilor să reducă într-o oarecare măsură
            riscurile la adresa sustenabilității, dacă ele sunt însoțite de îmbunătățiri ale condițiilor
            pe piața forței de muncă prin care lucrătorii mai în vârstă să poată rămâne încadrați în
            muncă mai mult timp. Continuă totuși să lipsească o armonizare accelerată a vârstei de
            pensionare pentru bărbați și femei, precum și o corelație între vârsta legală de
            pensionare și creșterea speranței de viață. La rândul lor, necesitatea și cererea
            crescânde în ceea ce privește furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung impun
            abordarea problemei reprezentate de sustenabilitatea bugetară a sistemului de sănătate
            și de îngrijiri pe termen lung. Este posibil ca recentele măsuri adoptate la nivel politic
            în domeniul sănătății să se îndrepte în direcția bună, însă eficacitatea lor trebuie
            evaluată cu atenție în anii următori. Există posibilitatea unor îmbunătățiri suplimentare
            în domeniul prevenției, al reabilitării și al traiului autonom, în scopul de a opri
            creșterea pe viitor a costurilor îngrijirilor pe termen lung.
     (14)   Potrivit unor studii și teste comparative internaționale, nivelul de educație din Austria
            se situează sub medie în cazul persoanelor cu vârste cuprinse între 10 și 15 ani, în
            ciuda faptului că sumele cheltuite de Austria pentru educație, 6,01 % din PIB, depășesc
            cu mult media de 5,41 % observată la nivelul UE. Peste 25 % din tinerii în vârstă de
            15 ani au competențe de citire scăzute, rezultatele lor fiind doar puțin mai bune la
            matematică. Diferențele la rezultate între tinerii care provin din familii de migranți și
            colegii lor autohtoni sunt dintre cele mai ridicate din UE. În ceea ce privește
            învățământul superior, numărul crescând de studenți pune sub presiune sistemul
            financiar și sistemul organizațional, dar proporția de absolvenți este una scăzută.
            Modul în care sunt împărțite responsabilitățile în administrarea și finanțarea sistemului
            de învățământ este caracterizat, de asemenea, de fragmentare.
     (15)   Austria este unul dintre statele membre care ar beneficia cel mai mult (din punctul de
            vedere al PIB-ului) de pe urma reducerii barierelor în calea furnizării transfrontaliere
            de servicii. Persistă însă bariere semnificative la intrarea pe piață și în calea unei
            concurențe reale în sectorul serviciilor. Aceste bariere sunt deosebit de vizibile în
            domeniul profesiilor liberale și în cel al transporturilor feroviare. Serviciile
            profesionale joacă un rol important în piețele de servicii pentru întreprinderi,

RO                                                   5                                                     RO
 ---pagebreak---             reprezentând 10 % din PIB și 11 % din totalul ocupării forței de muncă. Persistă
            anumite restricții în ceea ce privește dobândirea accesului la profesiile din sectorul
            serviciilor și practicarea acestora, cum ar fi cerințele privind forma juridică și
            participarea la capitalul întreprinderilor. Există argumente solide în favoarea evaluării
            măsurii în care aceste restricții se justifică și a posibilității ca aceleași obiective de
            interes public să fie atinse cu ajutorul unor cadre normative mai puțin stricte. Deși
            competențele autorității austriece în domeniul concurenței vor fi consolidate în urma
            unei modificări recente aduse legii concurenței, resursele financiare și umane ale
            acestei autorități se situează în continuare sub nivelurile observate în economii de
            dimensiuni similare sau chiar mai mici.
     (16)   Austria a înregistrat progrese în domeniul cooperării transfrontaliere dintre autoritățile
            de supraveghere financiară din țara de origine și din țara de primire. De asemenea, s-
            au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește restructurarea băncilor
            naționalizate integral sau parțial care au beneficiat de ajutoare pentru restructurare.
            Date fiind însă riscurile legate de o nouă deteriorare a calității activelor acestor bănci,
            există în continuare anumite puncte vulnerabile care trebuie monitorizate îndeaproape.
     (17)   În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a
            politicii economice a Austriei. Aceasta a evaluat Programul de stabilitate și Programul
            național de reformă. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o
            politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și conformitatea acestora
            cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța
            economică globală a Uniunii Europene printr-o contribuție a UE la deciziile naționale
            viitoare. Recomandările sale emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în
            recomandările 1 - 7 de mai jos.
     (18)   În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Austriei,
            iar avizul său7 este reflectat în special în recomandarea 1 de mai jos.
     (19)   În contextul semestrului european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză a
            politicii economice a zonei euro în ansamblu. Pe această bază, Consiliul a emis
            recomandări specifice pentru fiecare dintre statele membre a căror monedă este euro.
            De asemenea, Austria ar trebui să asigure punerea în aplicare a acestor recomandări în
            totalitate și cu promptitudine,

     RECOMANDĂ ca în perioada 2013-2014 Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:
     1.      Să pună în aplicare bugetul pentru anul 2013 astfel cum s-a prevăzut, în scopul
             corectării deficitului excesiv în mod sustenabil și în scopul realizării efortului de
             ajustare structurală definit în recomandările Consiliului din cadrul procedurii
             aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, să continue
             efortul de ajustare structurală într-un ritm adecvat, în scopul de a atinge obiectivul
             bugetar pe termen mediu până în 2015. Să raționalizeze relațiile bugetare dintre
             diferitele niveluri ale administrației publice, prin simplificarea structurii
             organizatorice și prin alinierea responsabilităților în materie de cheltuieli publice și
             de finanțare, de exemplu.
     2.      Să înregistreze progrese în ceea ce privește armonizarea vârstei de pensionare pentru
             bărbați și femei, să coreleze vârsta legală de pensionare cu speranța de viață, să pună
             în aplicare și să monitorizeze recentele reforme prin care se limitează posibilitățile de

     7
            Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

RO                                                         6                                                RO
 ---pagebreak---              pensionare anticipată și să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a
             lucrătorilor mai în vârstă, în vederea majorării vârstei efective de pensionare și a ratei
             de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă.
     3.      Să adopte noi măsuri de mărire a prezenței femeilor pe piața forței de muncă, în
             special prin aducerea unor îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește serviciile de
             îngrijire a copiilor și de îngrijiri pe termen lung și prin combaterea diferențelor
             semnificative de salarii și pensii între bărbați și femei. Să valorifice pe deplin
             potențialul de integrare pe piața forței de muncă al persoanelor care provin din
             familii de migranți, printr-o mai bună recunoaștere a calificărilor lor și a nivelului lor
             de educație. Să reducă, într-un mod neutru pentru buget, sarcina reală exercitată de
             taxe și impozite și de asigurările sociale asupra veniturilor salariale în cazul
             persoanelor cu venituri scăzute, prin recurgerea într-o mai mare măsură la surse de
             impozitare mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, precum impozitele
             periodice pe proprietate.
     4.      Să pună efectiv în aplicare recentele reforme ale sistemului de sănătate, în scopul de
             a asigura materializarea beneficiilor scontate în materie de eficiență a costurilor. Să
             elaboreze un model sustenabil din punct de vedere financiar pentru furnizarea
             serviciilor de îngrijire pe termen lung și să acorde mai multă atenție unor aspecte
             precum prevenția, reabilitarea și traiul independent.
     5.      Să îmbunătățească nivelul de educație, în special în cazul tinerilor dezavantajați,
             inclusiv prin îmbunătățirea sistemului de educație a copiilor preșcolari și prin
             reducerea efectelor negative ale metodei de orientare timpurie a elevilor pe criterii de
             competențe. Să îmbunătățească în continuare planificarea strategică în domeniul
             învățământului superior și să intensifice măsurile de reducere a numărului de studenți
             care abandonează studiile.
     6.      Să consolideze și mai mult competențele și resursele autorității federale de
             concurență și să monitorizeze punerea în aplicare a reformei legislației în domeniul
             concurenței. Să îndepărteze piedicile excesive din calea furnizorilor de servicii. În
             acest sens, să verifice dacă interesul general justifică restricțiile existente în ceea ce
             privește accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora și să stimuleze
             concurența, îndeosebi în sectorul feroviar.
     7.      Să continue supravegherea atentă a băncilor naționalizate integral și parțial și să
             accelereze restructurarea acestora, în vederea menținerii stabilității financiare.
     Adoptată la Bruxelles,

                                                  Pentru Consiliu
                                                  Președintele

RO                                                  7                                                     RO


				|

		52013DC0605

			RECOMANDARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU de autorizare a Comisiei să negocieze în numele Uniunii Europene o serie de modificări la Tratatul de instituire a Comunității Energiei /* COM/2013/0605 final - 2013/ () */

			   	RECOMANDARE
A COMISIEI CĂTRE CONSILIU
de
autorizare a Comisiei să negocieze în numele Uniunii Europene o serie de
modificări la Tratatul de instituire a Comunității Energiei

1.
EXPUNERE DE MOTIVE

Tratatul de instituire a
Comunității Energiei a fost semnat la Atena la 25 octombrie 2005 de
către Comunitatea Europeană și de către cele nouă
părți contractante - la momentul respectiv - din Europa de Sud-Est
și a intrat în vigoare la 1 iulie 2006. Articolul
16 din tratat definește „acquis-ul comunitar din domeniul mediului” ca
însemnând:
·
Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985
privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra
mediului, astfel cum a fost modificată prin Directiva 97/11/CE a
Consiliului din 3 martie 1997 și Directiva 2003/35/CE a Parlamentului
European și a Consiliului din 26 mai 2003,
·
Directiva 1999/32/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999
privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili
lichizi și de modificare a Directivei 93/12/CEE,
·
Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea
emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la
instalații de ardere de dimensiuni mari (Directiva LCP),
·
Articolul 4 alineatul (2) din Directiva 79/409/CEE
a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor
sălbatice.
Articolul 12 din
Tratatul de instituire a Comunității Energiei prevede că fiecare
parte contractantă pune în aplicare acquis-ul comunitar în domeniul
mediului în conformitate cu calendarul prezentat în anexa II din tratat.
Directiva
LCP a fost înlocuită cu capitolul III, articolul 72 alineatele (3) și
(4) și cu anexa V la Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și
a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea
și controlul integrat al poluării), începând cu 7 ianuarie 2013
pentru instalațiile noi și începând cu 1 ianuarie 2016 pentru
instalațiile existente. Directiva
LCP se abrogă cu efect de la această din urmă dată.
Prin
urmare, acquis-ul comunitar în domeniul mediului prevăzut la articolul 16
din Tratatul de instituire a Comunității Energiei, precum și
calendarul de punere în aplicare stabilit în anexa II, ar trebui să fie
modificate în consecință.
La 29 aprilie 2013,
Comisia a adoptat o Decizie C(2013) 2364 finală de stabilire a
propunerilor Comisiei către Consiliul ministerial al Comunității
Energiei referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2001/80/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind
limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la
instalații de ardere de dimensiuni mari, precum și referitoare la
punerea în aplicare a capitolului III, a anexei V și a articolului 72
alineatele (3) și (4) din Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European
și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale
(prevenirea și controlul integrat al poluării) și de modificare
a articolului 16 și a anexei II la Tratatul de instituire a
Comunității Energiei
La Articolul 5 alineatul
(2) din Decizia 2006/500 a Consiliului din 29 mai 2006 privind încheierea de
către Comunitatea Europeană a Tratatului de instituire a
Comunității Energiei se stabilește procedura care trebuie
urmată înainte să poată fi adoptată o poziție de
către Comunitatea Energiei referitoare la modificările aduse
Tratatului de instituire a Comunității Energiei.
În acest context,
Comisia recomandă Consiliului să o autorizeze să delibereze în
cadrul instituțiilor Comunității Energiei cu privire la
modificările necesare la Tratatul de instituire a Comunității
Energiei.

2.
RECOMANDARE

Comisia recomandă
Consiliului:
·       să autorizeze Comisia să negocieze în numele Uniunii
Europene o serie de modificări necesare la Tratatul de instituire a
Comunității Energiei;
·       să autorizeze Comisia, în conformitate cu tratatul, să
acționeze în calitate de negociator reprezentând Uniunea Europeană
și să negocieze modificările care să fie aduse Tratatului
de instituire a Comunității Energiei, astfel cum se prevede în
directivele de negociere anexate la prezenta recomandare („directivele de
negociere”);
·      să desemneze un comitet care să fie consultat pe durata
desfășurării negocierilor și
·       să adopte directivele de negociere.
ANEXĂ
Directive
pentru negocierea unei serii de modificări la Tratatul de instituire a
Comunității Energiei.
Modificările care urmează să fie
convenite în numele Uniunii Europene ar trebui să se bazeze pe cele
propuse în Decizia Comisiei C (2013) 2364 final și urmăresc să
asigure, în cel mai scurt timp posibil, convergența cu acquis-ul comunitar
actualizat în domeniul mediului în ceea ce privește emisiile provenite de
la instalațiile de ardere de dimensiuni mari.


				|

		52013DC0374

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2012-2016 /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */

.
Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă al Sloveniei pentru 2013
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al
Sloveniei pentru perioada 2012-2016
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2)
și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2),
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011
al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind
prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6
alineatul (1),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[4],
având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru
ocuparea forței de muncă și creștere economică,
Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a
politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de
creștere economică durabilă și de competitivitate al
Europei.
(2)       La 13 iulie 2010, pe baza
propunerilor Comisiei, Consiliul a adoptat o recomandare privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre
și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o
decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre[5],
care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre
au fost invitate să țină seama de orientările integrate în
cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă
aplicate la nivel național.
(3)       La 29 iunie 2012, șefii
de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere
economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru
coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE
și al zonei euro și care utilizează toate pârghiile,
instrumentele și politicile existente. Aceștia au stabilit
acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre,
exprimându-și în special angajamentul deplin față de
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de
punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei
țări.
(4)       La 6 iulie 2012, Consiliul a
adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al
Sloveniei pentru 2012 și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat
de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2011-2015.
(5)       La 28 noiembrie 2012, Comisia
a adoptat analiza anuală a creșterii[6],
marcând începutul semestrului european 2013 pentru coordonarea politicilor
economice. De asemenea, la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul
Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 privind prevenirea și
corectarea dezechilibrelor macroeconomice, Raportul privind mecanismul de
alertă[7],
în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care
urma să se efectueze un bilanț aprofundat.
(6)       La 14 martie 2013, Consiliul
European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice
și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul
European a evidențiat că este necesar să se continue
consolidarea fiscală diferențiată favorabilă
creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a
economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea,
să se combată șomajul și consecințele sociale ale
crizei și să se modernizeze administrația publică.
(7)       La 10 aprilie 2013, Comisia a
publicat rezultatele bilanțului său aprofundat[8] pentru Slovenia, întocmit în
temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Analiza
efectuată de Comisie a condus la concluzia că Slovenia se confruntă
cu dezechilibre macroeconomice excesive. Sunt necesare măsuri urgente în
materie de politică pentru a stopa acumularea rapidă a acestor
dezechilibre și a le corecta. Până în prezent, nivelurile datoriei
private și cele ale datoriei publice sunt inferioare pragurilor de
alertă ale tabloului de bord, datoria externă netă fiind și
ea relativ limitată. Cu toate acestea, problema nu este nivelul datoriei,
ci structura acesteia, care este foarte concentrată în sectorul întreprinderilor.
În contextul accelerării tendințelor economice negative, acest lucru
subminează stabilitatea sectorului financiar și complică
procesul de reducere a gradului de îndatorare, inclusiv prin interconexiunile
cu nivelul datoriei suverane. Aceste riscuri sunt agravate de o capacitate
limitată de ajustare a pieței forței de muncă și a
pieței de capital, precum și de o structură a economiei în
cadrul căreia predomină întreprinderile de stat. Perioadele de
incertitudine în materie de politică și obstacolele juridice în calea
reformelor au împiedicat Slovenia să își corecteze în mod
corespunzător dezechilibrele și să își consolideze
capacitatea de ajustare, ceea ce a avut drept consecință
creșterea vulnerabilității sale într-un moment de presiune
accentuată în ceea ce privește finanțarea suverană.
(8)       La 9 mai 2013, Slovenia
și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2013 care acoperă
perioada 2012-2016 și Programul național de reformă pentru 2013.
În vederea luării în considerare a legăturilor dintre cele două
programe, acestea au fost evaluate în același timp.
(9)       La 23 mai 2013,
autoritățile slovene au trimis o scrisoare Comisiei în care
recapitulează, modifică și clarifică angajamentele-cheie
prevăzute în Programul național de reformă.
(10)     Pe baza evaluării, în
temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de
stabilitate pentru 2013, Consiliul consideră că, în pofida
eforturilor considerabile, deși decalate, depuse în materie de
consolidare, în urma cărora deficitul a scăzut de la 6,2 % din
PIB în 2009, la 4,0 % din PIB în 2012, nu este de așteptat ca
Slovenia să își corecteze deficitul excesiv în 2013, astfel cum a
recomandat Consiliul la sfârșitul anului 2009. Aceasta în special din
cauza faptului că mediul economic este mai puțin performant decât se
preconizase la momentul respectiv. Scenariul macroeconomic care stă la
baza proiecțiilor bugetare prevăzute de program este, în linii mari,
plauzibil pentru 2013, dar optimist pentru 2014. În mod concret,
autoritățile anticipează că, după ce a PIB-ul a
scăzut cu 2,3 % în 2012 și 1,9 % în 2013, acesta va
crește cu 0,2 % în 2014, presupunând că se iau măsurile
bugetare necesare pentru reducerea deficitului public general de la 4,2 %
din PIB (excluzând recapitalizările băncilor) în 2013, la 2,6 %
din PIB în 2014. Cu toate acestea, Comisia estimează că PIB-ul va
scădea cu 0,1 % în 2014, pe baza ipotezei de menținere a
politicii actuale, un scenariu care ia în considerare doar măsurile care
au fost adoptate până la mijlocul lunii aprilie 2013 și
prognozează un deficit de 4,9 % din PIB pentru 2014. Principalele
obiective ale strategiei bugetare prezentate în program sunt corectarea
deficitului excesiv până în 2014, un an după termenul-limită
stabilit de Consiliu la sfârșitul anului 2009, obținerea unei
poziții structurale echilibrate până în 2017 și stabilizarea
ratei datoriei la sub 55 % din PIB. Programul confirmă obiectivul pe
termen mediu (OTM), și anume un buget echilibrat în termeni structurali.
Acest OTM nu este conform cu cerințele Pactului de stabilitate și de
creștere, deoarece nu ia în mod corespunzător în considerare pasivele
implicite care au legătură cu îmbătrânirea populației.
Obiectivele în materie de deficit global prevăzute de program sunt
compatibile cu o corectare a deficitului excesiv până în 2014. Cu toate
acestea, ținând seama de previziunile optimiste referitoare la
creșterea economică în anul respectiv, de riscurile semnificative
privind prognozele în materie de venituri, precum și de gradul insuficient
de precizie al măsurilor privind cheltuielile, [Consiliul consideră
că nu este probabil ca deficitul excesiv să fie corectat până în
2014]. În aceste circumstanțe, ar trebui să se precizeze, să se
adopte și să se pună în aplicare măsuri structurale
suplimentare în materie de consolidare pentru a se asigura că deficitul
excesiv este corectat într-un mod credibil și sustenabil până cel
târziu în 2015, astfel cum a recomandat Consiliul [la 21 iunie 2013]. Ponderea
datoriei publice brute în PIB a crescut de peste două ori, de la 22,0 %
în 2008, la 54,1 % în 2012 și se estimează că va
crește în continuare la 66,5 % până în 2014, conform
previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013. Autoritățile
se așteaptă ca ponderea datoriei în PIB să atingă un nivel
maxim de 63,2 % în 2014 și 2015, scăzând apoi la 62,8 % în 2016.
Riscurile aferente ponderii datoriei în PIB sunt orientate către o
rată superioară inclusiv din cauza unor datorii contingente mari
și a unor eventuale ajustări stoc-flux din transferurile de active
către societatea de administrare a activelor bancare, care nu sunt incluse
în previziunile programului.
(11)     În mai 2013,
autoritățile au făcut pași importanți în direcția
consolidării finanțelor publice. Autoritățile au ajuns la
un acord cu partenerii sociali cu privire la o reducere suplimentară de 1¼ %
a salariilor brute de bază din sectorul public, pe lângă reducerea de
3 % care fusese convenită în Legea privind echilibrarea
finanțelor publice din mai 2012. În plus, Parlamentul a aprobat un
temei constituțional pentru stabilirea unei reguli privind
soldul/excedentul bugetului public național în termeni structurali. Cu
toate acestea, transpunerea integrală a dispozițiilor Pactului fiscal
se va realiza printr-un act constituțional special de punere în aplicare,
care este programat să fie aprobat de Parlament până în noiembrie 2013.
În cele din urmă, Parlamentul a înăsprit, aproape în unanimitate,
normele constituționale privind convocarea și câștigarea unui
referendum, ceea ce se preconizează că va facilita introducerea unor
măsuri de consolidare bugetară. Având în vedere creșterea
rapidă a datoriei, este cu atât mai important ca strategia bugetară
pentru 2013 să fie consolidată și pusă în aplicare cu
strictețe și ca în anii următori să se depună cu
hotărâre eforturi substanțiale în materie de consolidare. Cu toate
că unele impozite sunt sub media UE, adoptarea măsurilor necesare
pentru a limita creșterea cheltuielilor nu poate fi amânată la
nesfârșit prin recurgerea la majorări fiscale. Prin urmare, pare
oportun ca măsurile de creștere a veniturilor să fie
însoțite de eforturi bugetare suplimentare prin reducerea cheltuielilor
structurale. Cadrul bugetar pe termen mediu și regula privind cheltuielile
sunt în continuare axate insuficient pe realizarea OTM și pe asigurarea
sustenabilității pe termen lung. În plus, constrângerile bugetare
aplicate anumitor unități ale administrației publice, în special
utilizatorilor bugetari indirecți, nu par să fie aplicate pe deplin.
În sfârșit, estimările internaționale și interne
sugerează că dimensiunea economiei subterane din Slovenia este peste
media UE, ceea ce arată că se pot aduce îmbunătățiri
în ceea ce privește respectarea normelor fiscale.
(12)     O reformă a sistemului de
pensii a fost adoptată în decembrie 2012 și a intrat în vigoare în
ianuarie 2013. Aceasta abordează provocările identificate în
recomandările din 2012, însă nu îndeajuns, întrucât se
preconizează că va avea doar un impact pe termen mediu asupra
finanțelor publice (până în 2020). Cu toate că reforma
sistemului de pensii este un pas important, aceasta nu prevede măsuri
specifice menite să limiteze costurile legate de îmbătrânirea
populației după 2020. Sunt necesare eforturi suplimentare în materie
de reformă pentru îmbunătățirea sustenabilității
pe termen lung a cheltuielilor alocate pensiilor, inclusiv prin alinierea
vârstei legale de pensionare la creșterea speranței de
viață și prin introducerea de noi restricții în ceea ce
privește pensionarea anticipată. În domeniul îngrijirii pe termen
lung, cererea de servicii este mai mare decât oferta, în timp ce cheltuielile
sunt încă relativ scăzute. Se preconizează că cererea de
servicii de îngrijire pe termen lung și cheltuielile aferente vor
crește substanțial, luând în considerare tendințele de
îmbătrânire a populației. Evaluări suplimentare ale măsurilor
existente ar contribui la îmbunătățirea procesului de elaborare
a politicii în acest domeniu, pe baza unor elemente concrete.
(13)     Cu toate că sectorul
bancar din Slovenia este relativ redus ca dimensiuni și reprezintă
mai puțin de jumătate din media zonei euro, cele mai mari bănci
se confruntă cu o presiune susținută asupra rezervelor de
capital, care rămân scăzute în comparație cu cele din regiune,
iar dependența lor de stat în ceea ce privește capitalul este o
amenințare substanțială la adresa economiei.
Recapitalizările repetate se concentrează la nivelul băncilor
naționale de stat. Cu toate că nivelul datoriei private totale este
sub nivelul mediei din zona euro și al pragurilor de alertă ale
tabloului de bord privind dezechilibrele macroeconomice, problema este de tip
structural. Cea mai mare parte a datoriei este concentrată în sectorul
întreprinderilor și numeroase societăți sunt supraîndatorate,
ceea ce generează noi creșteri ale creditelor neperformante. La sfârșitul
anului 2012, 23,7% din împrumuturile pentru întreprinderi înregistrau
întârzieri de cel puțin 90 de zile. Relansarea creditului pentru
întreprinderi este necesară în vederea facilitării
investițiilor, precum și a creșterii productivității
și a competitivității. Recapitalizări suplimentare sunt
prevăzute în Programul de stabilitate. Autoritățile au confirmat
în scris angajamentul de a furniza capital suplimentar, dacă este necesar.
Creditul se contractă, iar interacțiunea dintre băncile
neperformante și datoriile suverane s-a intensificat. În Slovenia, rata
dobânzii pentru creditele acordate întreprinderilor (în cazul împrumuturilor cu
o valoare de peste 1 milion EUR) depășește cu peste 2
puncte procentuale rata practicată în zona euro în ansamblul său, iar
această marjă a crescut din nou în 2012. Cadrul legislativ pentru
restructurarea băncilor a fost adoptat, însă nu a fost încă pus
în aplicare efectiv. Societatea de administrare a activelor bancare (Bank
Asset Management Company - BAMC) rămâne platforma
instituțională centrală pentru reabilitarea băncilor.
Programul național de reformă, completat de informațiile recente
furnizate de guvern, descrie proiectele de transfer către BAMC, pe baza
testelor de rezistență efectuate de la bază la vârf de Banca
Sloveniei. Autoritățile au confirmat în scris că sunt
pregătite să colaboreze cu Comisia și BCE pentru a asigura
că în cazul anumitor bănci selecționate se efectuează
analize independente privind calitatea activelor. Exercițiul ar trebui
să vizeze întregul sistem bancar pentru a garanta o stabilitate
durabilă a acestuia. În alte țări, această abordare s-a
dovedit a fi esențială pentru a recâștiga încrederea,
credibilitatea și accesul pe piață. Informațiile
obținute în urma unei evaluări externe aprofundate reprezintă
baza necesară pentru o strategie globală în sectorul financiar.
(14)     Programul național de
reformă nu prevede alte etape suplimentare menite să consolideze
supravegherea bancară, care a fost identificată ca fiind
necesară în cadrul bilanțului aprofundat pentru 2013. În ceea ce privește
acțiunile de supraveghere în domeniul bancar, singura informație
nouă din program se referă la noile teste de rezistență
efectuate de Banca Sloveniei. În program nu se prevede examinarea altor
măsuri, cum ar fi politicile macroprudențiale corespunzătoare.
(15)     O reformă a pieței
forței de muncă a fost adoptată în martie 2013 pentru reducerea
segmentării și creșterea flexibilității acesteia.
Reforma reduce protecția asigurată de contractele pe durată
nedeterminată prin simplificarea procedurilor de disponibilizare în cazul
concedierilor individuale și colective, precum și prin reducerea
costurilor de disponibilizare. Reglementarea contractelor pe durată
determinată a devenit și mai strictă în scopul reducerii
abuzurilor, în timp ce utilizarea agenților de muncă temporari face
obiectul unor restricții. Cu toate că reforma se îndreaptă în
direcția cea bună, rămâne de văzut dacă este suficient
de ambițioasă pentru a avea un impact semnificativ asupra
segmentării și a flexibilității pieței forței de
muncă, precum și asupra atractivității Sloveniei pentru
investițiile străine directe. Până în prezent nu au fost
adoptate încă măsuri pentru a aborda caracterul dual al pieței
forței de muncă generat de reglementarea muncii depuse de
studenți. Programul național de reformă propune măsuri în
direcția cea bună. Rata șomajului în rândul tinerilor a crescut
puternic în Slovenia, cu 4,9 puncte procentuale, și a ajuns la 20,6 %
în 2012, în timp ce rata șomajului a crescut cu 0,7 puncte procentuale,
ajungând la 9 % în 2012. În pofida creșterii șomajului,
numărul șomerilor care participă la măsuri de politică
activă în domeniul pieței forței de muncă, cofinanțate
din Fondul social european, a scăzut considerabil în 2012, conform datelor
preliminare la nivel național. Nu au fost întreprinse acțiuni pentru
adaptarea mediilor de lucru la prelungirea vieții active și nu au
fost adoptate măsuri care să vizeze învățarea
personalizată pe tot parcursul vieții sau măsuri de politică
activă în domeniul pieței forței de muncă în scopul
creșterii ratei de ocupare a tinerilor absolvenți de
învățământ terțiar, a persoanelor în vârstă și a
lucrătorilor slab calificați. Slovenia a adoptat o serie de
măsuri menite să coreleze în mai mare măsură
competențele cu nevoile pieței forței de muncă. În prezent
se află în curs de desfășurare un proiect-pilot privind modul de
evaluare a acestor nevoi care este pus în aplicare de Serviciul public pentru
ocuparea forței de muncă, dar cooperarea cu părțile
interesate trebuie să fie dezvoltată în continuare. Sunt necesare mai
multe eforturi pentru a îmbunătăți atractivitatea programelor
relevante din domeniul învățământului profesional și
tehnic. De asemenea, în cadrul IMM-urilor se pun în aplicare măsuri
suplimentare de orientare profesională. Rolul angajatorilor în învățământul
profesional și tehnic mai trebuie încă să fie consolidat.
Îmbunătățirile în aceste domenii ar crește productivitatea
și competitivitatea.
(16)     Acțiunile în materie de
politică pentru îmbunătățirea competitivității
costurilor au avut doar un caracter parțial. În 2012, guvernul a redus
salariile brute nominale pe angajat din sectorul public cu aproximativ 3 %.
O reducere suplimentară a costurilor forței de muncă în sectorul
public a fost convenită cu partenerii sociali la mijlocul lunii mai 2013.
Salariul minim, exprimat ca procent din salariul mediu, este unul dintre cele
mai mari din UE; fiind indexat în funcție de inflație, acesta a
făcut obiectul unei puternice creșteri discreționare în 2010. Cu
toate că rata de creștere a remunerației nominale pe angajat a
fost negativă în 2012 (-0,4 %), costul unitar nominal al muncii (nominal
unit labour cost - NULC) a înregistrat o creștere pozitivă
moderată în 2012 (0,7 %), ca urmare a unei creșteri negative mai
pronunțate la nivelul productivității (1,1 %).
Măsurile menite să stimuleze creșterea productivității
și progresele susținute înregistrate în ceea ce privește
reducerea costurilor unitare ale muncii ar putea contribui la restabilirea
competitivității.
(17)     Proprietatea de stat are un
rol semnificativ în economia Sloveniei, aceasta prezentând numeroase
caracteristici care au rămas neschimbate din perioada de tranziție
din anii ’90. Instrumentele de privatizare și restructurare a
întreprinderilor care au fost adoptate în anii ’90 au avut drept
consecință menținerea unei poziții dominante a statului, în
special în sectorul financiar. În 2011, întreprinderile de stat reprezentau o
șesime din totalul valorii adăugate a economiei slovene și
generau aproximativ jumătate din totalul pierderilor înregistrate în
sectorul întreprinderilor; un lucrător din opt era angajat într-o
întreprindere de stat. În plus, fondurile și întreprinderile controlate de
stat au un impact asupra finanțelor publice prin interacțiunea dintre
nivelurile ridicate de îndatorare, nevoile de recapitalizare și
garanțiile guvernamentale substanțiale. Dimensiunea și
caracterul neperformant al societăților de stat frânează
dezvoltarea și creșterea economică, contribuind la
dezechilibrele existente. Poziția dominantă a statului și o
guvernanță în mod frecvent defectuoasă a activelor statului
împiedică investițiile private naționale și străine,
reducând productivitatea și competitivitatea. Participațiile
încrucișate între întreprinderile de stat din sectorul nefinanciar și
instituțiile financiare de stat creează riscuri de contagiune,
limitează posibilitățile de ajustare și denaturează
alocarea resurselor, în special în ceea ce privește noile investiții.
(18)     Programul național de
reformă prezintă prioritățile în materie de politică
în domeniile proprietății de stat și reducerii gradului de
îndatorare a întreprinderilor, dar nu furnizează detalii cu privire la
măsurile planificate. Bilanțul aprofundat pentru 2013 a analizat
rezultatele economice generate de proprietatea de stat, atât prin prisma
costurilor bugetare directe și contingente, cât și prin prisma
denaturării operațiunilor comerciale normale. Cu toate acestea,
Programul național de reformă menționează doar lipsa de
coordonare ca fiind singurul inconvenient al acțiunii statului în calitate
de proprietar al întreprinderilor nefinanciare. În ansamblu, cu toate că Programul
național de reformă conține elemente pozitive, acesta nu
furnizează suficiente informații cu privire la orientarea
strategică a societăților care vor rămâne în proprietatea
statului și nici nu prevede angajamente detaliate, cu termene-limită
bine definite pentru a îmbunătăți performanța
financiară și gestionarea acestora. Au fost făcuți
câțiva primi pași către ameliorarea guvernanței
întreprinderilor, în conformitate cu dispozițiile prevăzute de
recomandările specifice fiecărei țări pentru 2012, și
către privatizarea unor întreprinderi de stat. Legea de instituire a
societății slovene de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenia
Sovereign Holding - SSH) a fost adoptată, dar trebuie să fie
pusă în aplicare în mod efectiv. Instituirea unui registru privind
numirile în consiliile de administrație și de supraveghere din
întreprinderile de stat care să prevadă obligația de a prezenta
informații privind interesele, ar putea contribui la sporirea
transparenței. Programul național de reformă prevede elaborarea
unei strategii de privatizare până în ultimul trimestru al anului 2013; în
urma scrisorii din 23 mai 2013, strategia în cauză va fi
devansată pentru al treilea trimestru. Între timp, Guvernul a prezentat
Parlamentului o listă de cincisprezece societăți propuse spre
privatizare. Pe lângă participații minoritare și IMM-uri,
această listă include, de asemenea, importante societăți,
cum ar fi NKBM, care este a doua bancă din Slovenia ca mărime.
(19)     În Slovenia numeroase profesii
sunt reglementate și există o marjă de reducere
semnificativă a barierelor la intrarea pe piață care ar avea un
efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă și a
concurenței. În 2012 autoritățile slovene au lansat un proces de
reformă pentru a reanaliza statutul numeroaselor profesii reglementate,
obiectivul fiind acela de a defini mai bine profesiile reglementate existente,
de a reduce costurile administrative și de a simplifica accesul la
profesiile respective. La începutul anului 2013 Parlamentul trebuia să
adopte un prim set de legi în domeniul artizanatului, al turismului și al
construcțiilor. Cu toate acestea, procesul de reformă
înregistrează întârzieri, cu excepția sectorului artizanal. Slovenia
a stabilit condițiile juridice prealabile instituirii unei agenții
independente pentru protecția concurenței, dar mai trebuie să se
asigure că aceasta va avea în permanență la dispoziție un
număr corespunzător de membri ai personalului. Legislația ar
trebui să fie modificată în continuare pentru a atribui agenției
o linie bugetară separată, acest lucru fiind necesar în vederea
garantării independenței sale financiare. Procedurile judiciare în
primă instanță în litigiile civile și comerciale, precum
și procedurile de faliment sunt nejustificat de îndelungate. În pofida
unei tendințe pozitive vizibile de reducere a duratei cauzelor civile
și comerciale, trebuie să se depună în continuare eforturi
pentru a remedia aceste probleme, întrucât îngreunează activitatea
economică și scad atractivitatea Sloveniei pentru investițiile
străine directe. În acest context, reducerea preconizată a
numărului de judecători pe cap de locuitor, astfel cum se prevede în
Programul național de reformă, ar trebui să fie
contrabalansată de creșteri semnificative în materie de eficacitate.

(20)     Programul național
de reformă subliniază necesitatea de a restructura întreprinderile
nefinanciare care se confruntă cu dificultăți financiare,
însă provocările și reacțiile în materie de politică
în ceea ce privește restructurarea întreprinderilor trebuie reformulate,
astfel încât să se concentreze asupra soluțiilor bazate pe
piață. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru a atrage
investiții private, inclusiv investiții străine directe, și
pentru a asigura o repartizare suficientă a sarcinilor către sectorul
privat, evitându-se să se recurgă la resursele contribuabililor.
Procesul de restructurare ar trebui să aibă drept rezultat vânzarea
societăților restructurate, fără a se recurge la fonduri
publice.
(21)     Slovenia se
află într-un proces de modificare a legislației pentru a spori
eficiența procedurilor de insolvență. Guvernul a modificat în
aprilie 2013 legea privind operațiunile financiare, procedurile de
insolvență și dizolvarea obligatorie. Modificările constau
în definirea mai detaliată a insolvenței și introducerea unor
măsuri de stimulare a administratorilor pentru ca aceștia să
solicite în timp util insolvența. Actualul cadru în materie de
insolvență nu prevede suficiente măsuri de stimulare și
sancțiuni care să garanteze că societățile
solicită deschiderea procedurii de insolvență într-o etapă
timpurie. Procedurile obligatorii de soluționare (reorganizare
judiciară) sunt complexe și favorabile debitorilor, în special în
cazul IMM-urilor și al microîntreprinderilor. Nu există suficiente
măsuri de stimulare a soluționării extrajudiciare într-o
etapă timpurie, care ar putea contribui la asigurarea continuării
activității întreprinderilor viabile. Autoritățile au
anunțat elaborarea unor noi acte legislative care să permită
restructurarea financiară a societăților supraîndatorate într-o
etapă timpurie a procesului, iar până la sfârșitul lunii mai 2013
Ministerul de Justiție va propune modificări legislative menite
să faciliteze restructurarea extrajudiciară și conversia
datoriilor. Un cadru juridic adecvat care să prevadă măsuri de
stimulare compatibile pentru creditori, proprietari și administratori ar
avea un rol esențial în vederea facilitării restructurării
financiare a întreprinderilor fără active lichide, însă viabile.
(22)     În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Sloveniei. Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul
național de reformă și a prezentat un bilanț aprofundat.
Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o
politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în
Slovenia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările
UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică
globală a Uniunii Europene prin contribuția UE la deciziile
naționale viitoare. Recomandările Comisiei formulate în cadrul semestrului
european se reflectă în recomandările 1-9 de mai jos.
(23)     Luând în considerare
această evaluare, Consiliul a analizat Programul de stabilitate al
Sloveniei, iar avizul său[9]
se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos,
(24)     Luând în considerare
bilanțul aprofundat al Comisiei și această evaluare, Consiliul a
analizat Programul național de reformă și Programul de
stabilitate. Recomandările sale formulate în temeiul articolului 6 din
Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în toate recomandările de
mai jos,
(25)     În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice
a zonei euro în ansamblul său. Pe această bază, Consiliul a emis
recomandări specifice adresate statelor membre care au adoptat moneda
euro. Slovenia ar trebui să asigure, de asemenea, punerea în aplicare
deplină și la timp a acestor recomandări.
RECOMANDĂ Sloveniei să ia
măsuri în perioada 2013-2014 astfel încât:
1.           Pentru anul 2013 și
ulterior, să pună în aplicare și să consolideze strategia
bugetară, susținută prin măsuri structurale suficient de
bine precizate pentru a asigura corectarea în mod durabil a deficitului excesiv
până în 2015 și ameliorarea soldului structural, specificată în
recomandarea formulată de Consiliu în cadrul procedurii aplicabile
deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, să
depună un efort de ajustare structurală care să îi permită
să îndeplinească OTM-ul până în 2017. Corectarea durabilă a
dezechilibrelor bugetare necesită punerea în aplicare a unor reforme
structurale ambițioase, care ar spori capacitatea de ajustare a economiei
și ar stimula creșterea potențială și ocuparea
forței de muncă. Să mențină cheltuielile favorabile
creșterii economice, să adopte măsuri de îmbunătățire
a respectării normelor fiscale și să pună în aplicare măsuri
privind cheltuielile care să aibă la bază analize sistematice
ale cheltuielilor publice la toate nivelurile guvernamentale. Să
îmbunătățească credibilitatea consolidării, să
finalizeze adoptarea unei reguli privind soldul/excedentul bugetului public
general în termeni structurali, să introducă obligativitatea cadrului
bugetar pe termen mediu, care să aibă un caracter exhaustiv și
să fie transparent, și să consolideze rolul organismelor
independente de monitorizare a politicii bugetare până la sfârșitul
anului 2013. Să ia măsuri pentru a reduce treptat datoriile
contingente ale statului.
2.           Să consolideze
sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, dincolo de orizontul
anului 2020 prin ajustarea în continuare a tuturor parametrilor relevanți,
inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu creșterea
speranței de viață, păstrând totodată caracterul
adecvat al pensiilor. Să limiteze cheltuielile legate de îmbătrânirea
populației în ceea ce privește îngrijirea pe termen lung și
să îmbunătățească accesul la servicii prin
reorientarea acestora de la îngrijirea instituționalizată către
îngrijirea la domiciliu, printr-o mai bună direcționare și
alocare a prestațiilor, precum și prin consolidarea prevenirii pentru
reducerea handicapului/dependenței.
3.           Să se asigure că
evoluția salariilor, inclusiv a salariului minim, susține
competitivitatea și crearea de locuri de muncă. Să monitorizeze
îndeaproape efectele recentei reforme a pieței forței de muncă și,
dacă este cazul, să identifice domeniile în care sunt necesare
acțiuni suplimentare pentru a stimula crearea de locuri de muncă
și să remedieze segmentarea acestei piețe, inclusiv prin
reglementarea muncii depuse de studenți. Să ia măsuri
suplimentare pentru creșterea ratei de ocupare a tinerilor absolvenți
de învățământ terțiar, a persoanelor în vârstă și
a lucrătorilor slab calificați prin concentrarea resurselor asupra
măsurilor adaptate de politică activă în domeniul pieței forței
de muncă, îmbunătățind totodată eficacitatea acestora.
Să remedieze necorelarea competențelor cu cerințele pieței
forței de muncă prin îmbunătățirea
atractivității programelor relevante din domeniul
învățământului profesional și tehnic și prin
dezvoltarea în continuare a cooperării cu părțile interesate
relevante în ceea ce privește evaluarea nevoilor pieței forței
de muncă.
4.           Să ia măsurile
necesare, cu sprijinul partenerilor europeni, pentru a încheia până în
iunie 2013 un contract cu un consultant extern independent care să
efectueze o analiză privind calitatea activelor la nivelul întregului
sistem bancar. Să încheie acest exercițiu în 2013, înregistrând mai
rapid progrese în cazul celor două bănci care fac deja obiectul
procedurii în materie de ajutor de stat, pentru a accelera procesul de
redresare a bilanțului acestora. Să fie pregătită să
furnizeze capital suplimentar, în cazul în care transferurile de active sau
analiza privind calitatea activelor evidențiază alte carențe.
Toate măsurile, inclusiv evaluările obiective ale nevoilor de
capital, transferul de active către societatea de administrare a activelor
bancare, schema de protejare a activelor, implementarea operațională
a măsurilor de restructurare, ar trebui să fie puse în aplicare în
deplină conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, în cazul în
care este implicat un ajutor de stat. În paralel, să elaboreze până
în martie 2014 și să pună în aplicare o strategie
sectorială cuprinzătoare menită să asigure gestionarea
independentă a băncilor reformate și să
îmbunătățească substanțial guvernanța, gestionarea
riscurilor și rentabilitatea acestui sector, inclusiv prin consolidare,
dacă este cazul. Să înceapă rapid pregătirile pentru
privatizarea anunțată a NKBM și să stabilească,
până în septembrie 2013, un calendar ambițios în ceea ce
privește cesionarea participațiilor directe și indirecte
deținute de stat în cadrul băncilor.
5.           Până la sfârșitul
anului 2013 să analizeze cadrul de reglementare din sectorul bancar
și, pe baza acestei analize, să consolideze capacitatea de
supraveghere, transparența și divulgarea statistică.
6.           Să accelereze reforma
serviciilor reglementate, inclusiv reducerea semnificativă a barierelor la
intrare. Să îmbunătățească mediul de afaceri, inclusiv
prin garantarea independenței Agenției pentru protecția
concurenței, precum și prin asigurarea unei finanțări
suficiente și autonome a acesteia.
7.           Să valorifice eforturile
depuse anterior pentru a reduce în continuare durata procedurilor judiciare în
primă instanță în litigiile civile și comerciale, precum
și numărul cauzelor pendinte, în special a celor legate de punerea în
aplicare a legislației.
8.           În cadrul strategiei pe care
guvernul sloven preconizează că o va finaliza până în septembrie
2013, să clasifice activele de stat esențiale și
neesențiale în funcție de criterii economice, în scopul
cesionării activelor neesențiale. Să asigure în timp util
operaționalitatea deplină a societății slovene de
gestionare a obligațiunilor suverane (SSH) și să îi transfere
atât proprietatea asupra tuturor activelor, cât și gestionarea acestora,
eventual cu excepția celor care se află pe lista pentru privatizare
integrală imediată. Să asigure administrarea profesională a
SSH încă de la început, eventual angajând persoane care au
cunoștințe de specialitate la nivel internațional, și
să instituie o relație obiectivă clar definită între SSH
și societățile implicate. În ceea ce privește activele
esențiale, să dezvolte strategii sectoriale pentru a
îmbunătăți rentabilitatea și guvernanța
corporativă. Să introducă un registru obligatoriu, aflat la dispoziția
publicului, privind numirile în consiliile de administrație și de
supraveghere din întreprinderile de stat, care să prevadă
obligația de a prezenta informații privind interesele. Să se
asigure că dispozițiile cadrului de reglementare facilitează cesionarea
activelor de stat neesențiale și că obstacolele administrative
sunt reduse la minimum.
9.           Să identifice și
să înceapă să depună eforturi pentru înlăturarea
tuturor obstacolelor juridice și administrative existente în calea
restructurării durabile a societăților
supraîndatorate/subcapitalizate, însă viabile, prin soluții bazate pe
piață. În acest context, să ia măsuri menite să
asigure o repartizare suficientă a sarcinilor către sectorul privat,
să crească investițiile private, inclusiv investițiile
străine directe, și să sporească eficiența
societăților care se confruntă cu dificultăți în
cadrul procesului de restructurare. Să adopte până în septembrie 2013
cadrul juridic necesar pentru restructurarea extrajudiciară, asigurându-se
că acesta este compatibil cu dispozițiile existente referitoare la
insolvență și că oferă elemente de natură să
stimuleze atât creditorii, cât și acționarii să ajungă la
soluționări extrajudiciare privind restructurarea. Să
îmbunătățească punerea în aplicare a procedurilor privind
insolvența întreprinderilor și a tranzacțiilor judiciare,
inclusiv soluționarea rapidă a cauzelor pendinte referitoare la
procedurile de faliment, pentru a maximiza valoarea de recuperare și a
facilita rezoluția la timp și eficientă a creditelor neperformante.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
[3]               COM(2013) 374 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053.
[5]               Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 122 final.
[9]               Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din
Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.