title: Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2017

text:
               9.8.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 261/92

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 11 iulie 2017
   privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2017
   (2017/C 261/21)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 9-10 martie 2017. La 21 martie 2017, Consiliul a adoptat o Recomandare privind politica economică a zonei euro („Recomandarea privind zona euro”) (3).

               (2)

               În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Portugalia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a Recomandării privind zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (3)

               Raportul de țară privind Portugalia pentru 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări din anii anteriori, precum și progresele realizate de Portugalia în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul de țară a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 22 februarie 2017. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În particular, nivelurile ridicate ale datoriei externe nete, ale datoriei private și publice și procentul mare de credite neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei rate a șomajului înalte, chiar dacă aflate în scădere, și al unei creșteri lente a productivității. Potențialul de creștere este mai mic decât nivelul înregistrat înainte de criză, acesta fiind afectat de blocaje și rigidități persistente la nivelul piețelor produselor și forței de muncă, precum și de dezechilibre externe. Balanța contului curent s-a ameliorat într-o anumită măsură, deși este nevoie de eforturi suplimentare pentru o ajustare mai semnificativă a datoriei externe nete. În urma ajustării semnificative din ultimii ani, costurile unitare ale muncii au început să crească, din cauza creșterii lente a productivității și din cauza majorării salariilor. Datoria privată este în scădere, iar datoria publică s-a stabilizat, în condițiile în care continuă nevoia de reducere a gradului de îndatorare. Portofoliul de împrumuturi neperformante rămâne mare. Combinate cu profitabilitatea mică și volumul relativ mic al amortizoarelor de capital, aceste împrumuturi reprezintă un risc pentru bilanțurile băncilor. Condițiile de pe piața muncii s-au ameliorat, dar șomajul în rândul tinerilor și cel de lungă durată, precum și proporția angajaților temporari sunt în continuare ridicate.

               (4)

               La 28 aprilie 2017, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, precum și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă pentru 2017 al Portugaliei include angajamente atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu. În particular, acesta include măsuri de ameliorare a gestionării finanțelor publice și a mediului de afaceri, precum și de abordare a problemei îndatorării companiilor. Programul se angajează să efectueze reforme ambițioase pentru a moderniza administrația publică, a face să crească protecția socială, a ameliora nivelul competențelor forței de muncă și a îmbunătăți guvernanța în întreprinderile de stat. Programul vizează, de asemenea, dificultățile identificate în raportul de țară pentru 2017 și în Recomandarea privind zona euro, inclusiv nevoia de relansare a investițiilor și de asigurare a sustenabilității finanțelor publice. Dacă vor fi puse în aplicare integral în termenele indicate, aceste măsuri ar contribui la reducerea dezechilibrelor macroeconomice ale Portugaliei și la punerea în practică a recomandărilor specifice țării. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care și le-a asumat Portugalia, Comisia își confirmă evaluarea anterioară potrivit căreia în această etapă nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Punerea în aplicare a agendei de reforme de politică va fi urmărită îndeaproape prin măsuri de monitorizare specifice.

               (5)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza respectiva dispoziție în orientările cu privire la aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

               (6)

               În urma abrogării procedurii aplicabile deficitului excesiv, Portugalia face în prezent obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii tranzitorii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2017, Portugalia și-a propus să atingă deficite globale de 1,5 % din PIB și 1,0 % din PIB în 2017 și, respectiv, 2018, nivelul urmând să se amelioreze și să atingă un excedent de 0,4 % din PIB în 2020. Planurile respective nu includ potențialul efect de creștere a deficitului pe care îl au măsurile de sprijin pentru bănci. Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu – un excedent structural de 0,25 % din PIB – va fi atins până în 2021. În Programul de stabilitate pentru 2017 se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 127,9 % în 2017 și 124,2 % în 2018, aceasta urmând să se situeze la valoarea de 117,6 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil pentru 2017, dar favorabil în anii următori. În același timp însă, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate.

               (7)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Portugaliei să efectueze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există riscul ca în 2017 să se înregistreze o abatere vizibilă de la ajustarea recomandată.

               (8)

               În 2018, având în vedere situația sa bugetară și în special nivelul datoriei, se așteaptă ca Portugalia să continue ajustarea în direcția atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, constând într-un excedent structural de 0,25 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare stabilită de comun acord în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă se traduce printr-o cerință de rată nominală de creștere a cheltuielilor publice primare nete (5) care să nu depășească 0,1 % în 2018. Acest lucru ar corespunde unei ajustări structurale de cel puțin 0,6 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. În absența unor evoluții contrare, se preconizează că Portugalia nu va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017 și în 2018. În ansamblu, Consiliul este de părere că vor fi necesare măsuri suplimentare începând cu 2017 pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, după cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să analizeze echilibrul bugetar al statelor membre ținând cont de condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în Comunicarea Comisiei privind semestrul european 2017, care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare din 2018 vor trebui să ia în considerare obiectivul de a atinge o orientare fiscală care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Portugaliei. În acest context, Consiliul ia act de intenția Comisiei de a efectua o evaluare globală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în special ținând seama de situația ciclică a Portugaliei.

               (9)

               O consolidare bugetară solidă se bazează pe punerea în aplicare la timp și în mod strict a noului cadru legislativ privind bugetul, pe revizuirea și raționalizarea cheltuielilor publice și pe ameliorarea în continuare a colectării veniturilor. Portugalia a inițiat un exercițiu de revizuire a cheltuielilor, bazat în principal pe măsuri de eficientizare care vizează ministerele sănătății și educației, întreprinderile de stat și gestionarea (centralizată) a achizițiilor publice și a bunurilor imobile. Cu toate acestea, revizuirea cheltuielilor nu are încă o acoperire amplă, întrucât vizează numai administrația centrală și se axează pe economiile realizate prin sporirea eficienței ca urmare a optimizării serviciilor. În sectorul sănătății, guvernul a adoptat măsuri pentru a promova prevenirea bolilor și politicile de sănătate publică. În plus, au fost întreprinse o serie de măsuri pentru a face ca sectorul asistenței medicale să fie mai eficient și mai sustenabil, de exemplu prin centralizarea achizițiilor publice sau printr-o utilizare pe scară mai largă a medicamentelor generice. În același timp, în paralel cu continuarea reformei spitalelor, rămân importante planificarea și execuția bugetară în spitale. Plățile întârziate (arieratele) continuă să crească, ceea ce denotă deficiențe în ceea ce privește mecanismele de control contabil și practicile de conducere. Stabilirea unor bugete exacte și echilibrate, ameliorarea controalelor și aplicarea efectivă a legii privind controlul angajamentelor ar putea contribui la reducerea arieratelor și la ameliorarea eficienței și a calității în acest sector. Nivelul ridicat și aflat în creștere al costurilor legate de îmbătrânirea populației reprezintă în continuare un risc la adresa sustenabilității finanțelor publice. Pe termen mediu, se așteaptă o creștere a riscurilor bugetare, în mare parte din cauza costurilor finanțării pensiilor. Riscurile bugetare pe termen lung ale țării sunt considerate scăzute, în principal grație reformei pensiilor, aceasta în condițiile menținerii politicilor actuale și cu condiția ca sistemul de pensii să își reducă în continuare dependența de transferurile bugetare. Restructurarea întreprinderilor de stat pentru a asigura sustenabilitatea bugetară a acestora nu a fost încă pe deplin realizată. Întreprinderile de stat supravegheate de unitatea de monitorizare a ministerului de finanțe (UTAM) aveau în al doilea trimestru din 2016 o îndatorare totală de 32 de miliarde EUR. Un cadru conținând ținte care să garanteze viabilitatea financiară a întreprinderilor de stat ar putea contribui la reducerea dependenței acestora de transferurile de la bugetul de stat și la abordarea problemei volumului mare al datoriilor.

               (10)

               Piața muncii din Portugalia a continuat să se redreseze în 2016, înregistrându-se o îmbunătățire constantă a indicatorilor privind această piață și în special o scădere a ratei șomajului. O proporție semnificativă din locurile de muncă nou-create corespund unor contracte pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, volumul contractelor temporare rămâne stabil, la un nivel ridicat. Segmentarea mare a pieței muncii are un efect negativ asupra perspectivelor de carieră și asupra veniturilor lucrătorilor, în special în rândul tinerilor. În ianuarie 2017, Portugalia și-a restructurat programul de sprijinire a ocupării forței de muncă pentru a promova angajarea cu contracte pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, impactul scontat asupra reducerii segmentării pare să fie limitat, deoarece se preconizează că programul respectiv va viza un număr relativ mic de persoane. Deși reformele recente ale pieței muncii au ameliorat stimulentele pentru crearea de locuri de muncă, anumite aspecte ale cadrului legislativ pot descuraja în continuare firmele de la angajarea de lucrători cu contracte pe durată nedeterminată. În particular, angajatorii se confruntă cu costuri incerte în cazurile în care concedierea individuală a unor lucrători cu contracte permanente este considerată inechitabilă. Această situație este provocată în parte de posibilitatea ca un lucrător să fie reangajat dacă se consideră că a fost concediat în mod incorect și de existența unor ineficiențe la nivelul procedurilor judiciare.

               (11)

               În condițiile scăderii șomajului începând din 2014, numărul absolut al șomerilor de lungă durată este la rândul său în scădere. Cu toate acestea, peste jumătate din șomeri sunt fără loc de muncă de cel puțin un an, iar această proporție nu scade o dată cu redresarea economiei. Nivelurile ridicate ale șomajului de lungă durată și în rândul tinerilor fac să crească riscul ca persoanele fără un loc de muncă să se îndepărteze de piața muncii, pierzându-și treptat competențele și capacitatea de inserție profesională și având astfel un efect negativ asupra potențialului de creștere. Șomajul în rândul tinerilor, deși încă semnificativ, este în scădere grație unei serii de măsuri adoptate în anii anteriori, inclusiv prin măsuri de sensibilizare întreprinse în contextul Garanției pentru tineret (6). Acest lucru poate explica parțial de ce proporția tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) este mai mică decât media Uniunii. Portugalia ia, de asemenea, măsuri pentru a simplifica politicile active din domeniul pieței de muncă și pentru a rezolva problema șomajului în rândul tinerilor. Prin acestea se numără introducerea în aprilie 2017 a unor stimulente pentru ocuparea forței de muncă (prin reduceri acordate în cadrul securității sociale), vizând angajarea tinerilor și a șomerilor de lungă durată cu contracte pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, pentru a asigura intrarea în activitate cu eficacitate a șomerilor de lungă durată, este esențial ca serviciile publice de ocupare a forței de muncă să coopereze în mod eficace cu serviciile sociale pentru a identifica și a rezolva mai bine nevoile acestui grup. Un pas important în această direcție ar fi crearea ghișeului unic pentru ocuparea forței de muncă, deja anunțat.

               (12)

               În conformitate cu calendarul anunțat, guvernul a majorat salariul minim în 2017, pentru al treilea an consecutiv. Se așteaptă ca cea mai recentă majorare, care a depășit creșterile preconizate în materie de inflație și productivitate medie, să accentueze tot mai mult caracterul obligatoriu al salariului minim, întrucât proporția angajaților vizați se ridica deja la o cincime din total în 2016. Creșterile salariului minim contribuie la reducerea nivelului ridicat de sărăcie al persoanelor încadrate în muncă și poate avea un impact pozitiv asupra cererii agregate. Cu toate acestea, creșterile respective pot genera riscuri în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, în special pentru persoanele mai puțin calificate. Aceste riscuri nu s-au materializat în actualul context de redresare economică, dar rămân o problemă potențială. Guvernul monitorizează impactul evoluției salariului minim prin rapoarte trimestriale, care sunt publicate și discutate cu partenerii sociali.

               (13)

               Portugalia și-a ameliorat semnificativ performanțele în materie de educație școlară, după cum reiese din cele mai recente rezultate ale Programului privind evaluarea internațională a elevilor (PISA) al OCDE. Cu toate acestea, țara se numără în continuare printre statele membre ale OECD cu cele mai ridicate niveluri de repetare a clasei, ceea ce s-a dovedit că face să crească riscul părăsirii timpurii a școlii și afectează în mod semnificativ costurile cu educația. Nivelul global al competențelor forței de muncă rămâne printre cele mai scăzute din Europa și reprezintă un obstacol pentru potențialul de inovare și competitivitatea țării. În plus, competențele digitale rămân un obstacol în calea modernizării competențelor forței de muncă. Aproximativ 22 % din forța de muncă portugheză nu dispune de competențe digitale (în principal pentru că nu folosesc internetul în mod regulat). Cifra este de aproximativ două ori mai mare decât media Uniunii. Guvernul a luat măsuri pentru a promova educația adulților și competențele digitale, și anume prin instituirea programului „Qualifica” și a unei inițiative naționale pentru competențele digitale (inițiativa INCoDe2030). Pentru a asigura eficacitatea acestora, va fi esențial să se ofere oportunități atrăgătoare de modernizare a competențelor lucrătorilor și de reconversie profesională, în acord cu nevoile pieței forței de muncă. Guvernul a luat, de asemenea, o serie de măsuri pentru a sprijini cooperarea dintre instituțiile de învățământ superior și sectorul de afaceri, în special în ceea ce privește activitățile de cercetare și rezultatele acestora. Cu toate acestea, structurile universitare ar trebui să fie adaptate pentru a se favoriza această cooperare.

               (14)

               Deși situația se îmbunătățește, volumul mare al împrumuturilor neperformante acordate întreprinderilor, împreună cu profitabilitatea scăzută, expunerea la riscurile datoriei suverane și amortizoarele de capital slabe rămân problematice pentru sectorul bancar. Deteriorarea calității activelor, în special în sectorul întreprinderilor, afectează profitabilitatea sectorului bancar. Împreună cu amortizoarele de capital scăzute, acesta este unul dintre factorii care împiedică alocarea productivă a creditelor și a investițiilor. Deși nivelul creditelor neperformante este în scădere, rata creditelor neperformante rămâne ridicată (19,5 %, comparativ cu 19,6 % la sfârșitul lui 2015) și continuă să crească în anumite sectoare ale economiei, în special pentru firmele din domeniile construcțiilor și imobiliar ale economiei. Au fost luate anumite măsuri pentru a rezolva problema volumului mare de împrumuturi neperformante. Cu toate acestea, este în continuare necesară o strategie cuprinzătoare pentru a asigura reducerea semnificativă a volumului datoriilor depreciate, inclusiv prin stimularea dezvoltării de piețe secundare pentru a permite băncilor să își vândă o parte din portofoliile aflate în dificultate.

               (15)

               Condițiile de creditare s-au îmbunătățit treptat atât pe partea cererii, cât și pe cea a ofertei, dar accesul la finanțare pentru IMM-uri trebuie îmbunătățit în continuare. Procentajul IMM-urilor portugheze care nu au reușit să obțină cuantumul integral al împrumutului solicitat a crescut de la 34 % la 42 %, în condițiile în care media Uniunii a înregistrat o scădere, ajungând la 30 % în 2016. Firmele inovatoare și competitive, cu un potențial de creștere mare, ar avea de câștigat de pe urma unui acces mai ușor la capital. S-ar reduce astfel dependența acestora de finanțarea prin îndatorare și s-ar ameliora accesul lor la finanțare, fiind astfel ajutate să se extindă, inclusiv pe plan internațional. Diferența în ceea ce privește costul capitalului între investițiile finanțate prin îndatorare și cele finanțate prin capitaluri proprii a fost în 2016 a cincea cea mai ridicată din Uniune, fiind cu mult superioară mediei Uniunii. Deși modificările regimului fiscal au redus stimulentele pentru finanțarea prin îndatorare, este prea devreme pentru a sesiza vreun impact asupra nivelului relativ ridicat de favorizare a îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților. În iulie 2016, autoritățile au lansat programul Capitalizar, destinat în principal să încurajeze investițiile private. Programul instituie noi linii de credit pentru IMM-uri, creează fonduri specializate care ar participa la investițiile private și introduce modificări ale regimului fiscal, pentru a sprijini investițiile. În paralel, guvernul a pus în aplicare un alt program (Programa Semente) pentru a furniza finanțare în stadiile inițiale întreprinderilor nou-înființate și întreprinderilor mici (capital de tip seed). Programul le va ajuta să obțină finanțare prin capitaluri proprii oferind scutiri fiscale pentru maximum trei ani investitorilor individuali care achiziționează acțiuni noi în astfel de societăți. Se preconizează că ambele programe vor îmbunătăți finanțarea societăților din Portugalia, cu condiția ca acestea să fie puse în aplicare rapid și integral.

               (16)

               În ianuarie 2017, ca parte a pachetului de măsuri de reducere a barierelor de pe piețele serviciilor, Comisia a oferit orientări tuturor statelor membre privind reformele naționale necesare pentru reglementarea serviciilor profesionale care prezintă un potențial mare de creștere economică și de creare de locuri de muncă. Recomandările de reformă abordează o gamă largă de cerințe, pe baza unei analize comparative efectuate în spiritul și în continuarea activităților desfășurate în ultimii trei ani în cadrul exercițiului de evaluare reciprocă implicând statele membre. Portugalia a participat activ la acest exercițiu. Portugalia explică în planul său național de acțiune că, întrucât începând cu 2011 s-au efectuat reforme și revizuiri majore ale profesiilor reglementate, nu se așteaptă ca în următorii ani să mai apară modificări majore. Orientările furnizate de Comisie completează evaluările din cadrul semestrului european 2017 prin abordarea specifică a cerințelor aplicabile profesiilor respective. În mai multe sectoare există obstacole de reglementare și administrative serioase în ceea ce privește accesul la furnizarea de servicii. În cursul programului de asistență financiară au fost convenite unele reforme vizând sectorul construcțiilor și cele mai restrictive servicii pentru întreprinderi, inclusiv profesiile reglementate, dar aceste reforme au fost fie oprite, fie modificate la loc. Statutele care reglementează anumite profesii sunt mai puțin ambițioase decât cadrul juridic în ceea ce privește deschiderea profesiilor respective pentru concurență. Aceste statute dau, de asemenea, naștere la îngrijorări în ceea ce privește efectele directe sau indirecte de restrângere a concurenței pe piața serviciilor profesionale.

               (17)

               În administrația publică portugheză persistă niveluri scăzute de eficiență și transparență. Concurența din domeniul achizițiilor publice rămâne limitată. În pofida progreselor înregistrate, există încă deficiențe în ceea ce privește transparența și fiabilitatea datelor și a procedurilor din domeniul achizițiilor publice. Transparența contractelor de concesiune și a parteneriatelor public-privat este încă afectată de faptul că autoritățile contractante nu dispun de expertiza necesară pentru a gestiona contracte complexe. În domeniul achizițiilor publice rămâne răspândită utilizarea atribuirii directe. O revizuire a Codului privind achizițiile publice a fost recent instituită și punerea sa în aplicare va fi monitorizată îndeaproape de către Comisie. Sarcina administrativă și lipsa unor practici omogene de punere în aplicare la nivelul întregii țări fac să întârzie reforma procedurilor. În pofida anumitor progrese, se înregistrează întârzieri în ceea ce privește simplificarea procedurilor administrative de la nivel local și central, existând o coordonare redusă între diversele componente ale administrației publice. Autoritățile portugheze au aprobat un nou program de simplificare, denumit SIMPLEX+. Acesta conține un pachet de măsuri relativ ambițioase destinate cetățenilor și întreprinderilor. Aceste măsuri sunt promițătoare și trebuie să se asigure o punere rapidă în aplicare a pachetului SIMPLEX+, astfel încât programul să poate începe să aibă un impact efectiv. În prezent încep să fie puse în aplicare majoritatea măsurilor incluse în pachet care sunt relevante pentru întreprinderi. Performanțele sistemului judiciar portughez continuă să fie inferioare mediei Uniunii. În Portugalia, indicatorii de eficiență aferenți cauzelor civile și comerciale și litigiilor fiscale rămân scăzuți. Acest lucru are un impact negativ asupra dinamicii afacerilor și asupra atragerii de investiții străine directe. Eficiența instanțelor fiscale și administrative rămâne problematică în ceea ce privește rata soluționărilor, iar procedurile durează în continuare prea mult. Finalizarea procedurilor judiciare de insolvență durează în continuare până la 40 de luni, ceea ce ridică semne de întrebare în privința eficienței cadrelor SIREVE.

               (18)

               Portugalia înregistrează progrese în ceea ce privește sporirea transparenței și combaterea corupției în administrația publică, dar nu există nicio strategie globală în acest sens. Combaterea corupției pare să fi devenit o reală prioritate pentru serviciile parchetului și au fost instituite proceduri mai eficiente de gestionare a cauzelor și a resurselor. Rămâne însă de văzut dacă acestea vor conduce la ameliorarea ratelor de condamnare definitivă în cazurile de corupție de la nivel înalt și la aplicarea de sancțiuni cu un efect disuasiv mai pronunțat. Planurile de prevenire a corupției stabilite în fiecare instituție publică au avut până în prezent un caracter în mare parte formal. Acestea nu sunt pe deplin adaptate specificului fiecărei organizații și nu sunt completate de o monitorizare adecvată.

               (19)

               În contextul semestrului european 2017, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2017 și Programul național de reformă pentru 2017, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Portugaliei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (20)

               Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2017 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (21)

               Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de stabilitate pentru 2017. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în 2017 și în 2018, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să asigure caracterul durabil al corectării deficitului excesiv. Să depună un efort fiscal-bugetar notabil în 2018, în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ținând cont de necesitatea de a consolida redresarea în curs și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice ale Portugaliei. Să utilizeze veniturile excepționale pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice în PIB. Să își intensifice eforturile pentru a extinde analiza cheltuielilor astfel încât să acopere o parte semnificativă a cheltuielilor publice la nivelul mai multor politici. Să consolideze controlul cheltuielilor, eficiența costurilor și elaborarea corespunzătoare a bugetului, în special în sectorul sănătății, cu un accent pe reducerea arieratelor în spitale și pe asigurarea sustenabilității sistemului de pensii. Să facă să crească viabilitatea financiară a întreprinderilor de stat prin stabilirea unor obiective de eficiență pentru fiecare sector în timp util pentru adoptarea bugetului pe 2018, ameliorând veniturile nete globale ale întreprinderilor de stat și reducând sarcina asupra bugetului de stat.

               2.

               Să promoveze angajările cu contracte pe durată nedeterminată, inclusiv prin revizuirea cadrului juridic. Să asigure intrarea în activitate cu eficacitate a șomerilor de lungă durată. Împreună cu partenerii sociali, să se asigure că evoluțiile în ceea ce privește salariul minim nu afectează ocuparea forței de muncă slab calificate.

               3.

               Să intensifice eforturile de curățare a bilanțurilor instituțiilor de credit, prin punerea în aplicare a unei strategii cuprinzătoare de rezolvare a problemei împrumuturilor neperformante, care să includă consolidarea pieței secundare a activelor depreciate. Să amelioreze accesul la capital, în special pentru întreprinderile nou-înființate și întreprinderile mici și mijlocii.

               4.

               Să pună în aplicare o foaie de parcurs pentru a reduce sarcina administrativă și a înlătura obstacolele de reglementare din sectoarele construcțiilor și serviciilor pentru întreprinderi, până la sfârșitul anului 2017. Să facă să crească eficiența procedurilor de insolvență și a procedurilor fiscale.

      Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. TÕNISTE

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  JO C 92, 24.3.2017, p. 1.

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (5)  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

      (6)  Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 120, 26.4.2013, p. 1).

      (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2017

text:
               9.8.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 261/105

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 11 iulie 2017
   privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2017
   (2017/C 261/23)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 9-10 martie 2017. La 21 martie 2017, Consiliul a adoptat o Recomandare privind politica economică a zonei euro („Recomandarea privind zona euro”) (3).

               (2)

               În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovenia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a Recomandării privind zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (3)

               Raportul de țară al Sloveniei din 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele înregistrate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări din anii anteriori, precum și progresele înregistrate de Slovenia în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special deficiențele din sectorul bancar, titlurile de creanță emise de societăți comerciale și riscurile bugetare constituie vulnerabilități. Dezechilibrele legate de stocuri se corectează treptat, având în vedere reluarea creșterii economice. În sectorul întreprinderilor s-a înregistrat o reducere substanțială a datoriilor, iar investițiile private, inclusiv sub forma investițiilor străine directe, și-au reluat dinamica pozitivă, chiar dacă stocurile provenite din investiții străine directe care sosesc în țară continuă să fie scăzute în comparație cu cele ale țărilor din regiune. Datoria publică a atins un nivel record în 2015, preconizându-se o ajustare în sens descrescător în anii următori. Progresele înregistrate în ceea ce privește restructurarea sectorului bancar au coincis cu scăderea rapidă a proporției creditelor neperformante, care se estimează că va continua pe această traiectorie descendentă. Guvernul a adoptat măsuri relevante pentru a consolida și a restructura sectorul bancar, precum și pentru a îmbunătăți guvernanța întreprinderilor de stat. Cu toate acestea, un nou impuls politic este necesar pentru a aborda problema îndatorării întreprinderilor, precum și alte deficiențe din sectorul financiar, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și pentru a îmbunătăți mediul de afaceri.

               (4)

               Slovenia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2017 la 28 aprilie 2017, iar la 3 mai 2017 și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza respectiva dispoziție în orientările cu privire la aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

               (6)

               În prezent, Slovenia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și este supusă regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2017, guvernul preconizează o îmbunătățire a deficitului global, acesta ajungând la 0,8 % din PIB în 2017, după care urmează să atingă un excedent de 0,4 % din PIB în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un buget echilibrat la nivel structural, care nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere – va fi atins până în 2020. Cu toate acestea, pe baza soldului structural recalculat (5), obiectivul bugetar pe termen mediu nu ar urma să fie atins până la sfârșitul orizontului de timp al programului. În conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2017, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 77,0 % din PIB în 2017, urmând să scadă în continuare pentru a atinge 67,5 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În același timp, măsurile necesare pentru a sprijini țintele planificate în perioada de după 2017 nu au fost suficient detaliate.

               (7)

               Din Programul de stabilitate pentru 2017 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ în 2016 și 2017, prezentându-se dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile legate de afluxul excepțional de refugiați s-au ridicat în 2016 la 0,07 % din PIB. Această sumă este neschimbată față de proiectul de plan bugetar pentru 2017, care a confirmat proiecțiile din Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru anul 2017, Programul de stabilitate a cuprins o solicitare referitoare la 0,07 % din PIB. Din acest procent, Comisia va considera că impactul incremental se ridică la 0,01 % din PIB. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 iau în calcul aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați și măsurile în materie de securitate sunt legate de evenimente neobișnuite, impactul acestora asupra finanțelor publice ale Sloveniei este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2016 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri bugetare suplimentare. În primăvara anului 2018 se va efectua o evaluare finală privind anul 2017, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile slovene.

               (8)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Sloveniei să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există în 2017 riscul unei anumite abateri de la acest obiectiv.

               (9)

               În 2018, având în vedere situația sa fiscal-bugetară și în special nivelul datoriei sale, se preconizează că Slovenia își va ajusta în continuare poziția în direcția îndeplinirii corespunzătoare a obiectivului bugetar pe termen mediu. Conform matricei de ajustare convenite între părți în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea menționată presupune respectarea cerinței ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (6) să nu depășească 0,6 %. Aceasta ar reprezenta o ajustare structurală de 1 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. Se estimează că Slovenia va respecta regula privind datoria în 2017 și în 2018. În linii mari, Consiliul este de părere că Slovenia trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare în 2017 și că vor fi necesare măsuri suplimentare în 2018 pentru ca această țară să se conformeze dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru respectiv, având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei privind semestrul european 2017 care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare pentru 2018 vor trebui să ia în considerare obiectivul ce constă în realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Sloveniei. În acest context, Consiliul ia act de intenția Comisiei de a efectua o evaluare globală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în special ținând seama de situația ciclică a Sloveniei. În plus, există incertitudini semnificative cu privire la poziția ciclică în cazul specific al Sloveniei, din cauza contracției economice deosebit de mari din perioada 2008-2013 și a principalelor reforme structurale și ale sectorului financiar în curs de a fi puse în aplicare.

               (10)

               Legea privind normele fiscal-bugetare, adoptată în iulie 2015, a introdus un cadru bugetar pe termen mediu pentru administrația publică. Pentru ca aceasta să devină operațională, sunt necesare anumite amendamente la Legea finanțelor publice. Inițial, guvernul s-a angajat să adopte versiunea revizuită a Legii finanțelor publice în termen de șase luni de la adoptarea Legii privind normele fiscal-bugetare. Acest termen-limită a fost însă amânat în mod repetat, iar actul revizuit nu a fost încă transmis Parlamentului spre deliberare. Versiunea revizuită a Legii finanțelor publice constituie unul dintre instrumentele juridice care transpun în legislația națională Directiva 2011/85/UE a Consiliului (7), transpunere pe care statele membre aveau obligația să o finalizeze până la sfârșitul anului 2013. Membrii consiliului bugetar au fost numiți la 21 martie 2017.

               (11)

               Nivelul ridicat al datoriei publice, care a atins 79,7 % din PIB în 2016, reprezintă o sursă de vulnerabilitate pentru finanțele publice ale Sloveniei. Populația Sloveniei îmbătrânește mai rapid decât cea a majorității statelor membre. Slovenia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor sale publice, iar decalajul său de sustenabilitate pe termen lung este cel mai ridicat dintre toate statele membre, fiind datorat creșterii preconizate a cheltuielilor publice legate de pensii, sănătate și îngrijirea pe termen lung.

               (12)

               Guvernul a prezentat propuneri pentru reformarea sistemului de sănătate. Proiectul de Lege privind asigurările de sănătate, care reprezintă elementul central al reformei, a fost supus consultării publice în februarie 2017 și este programat să fie transmis Adunării Naționale până în vara anului 2017. Este important să se respecte calendarul preconizat, ceea ce ar trebui să îi permită actului să devină lege încă din anul 2017. În decembrie 2016 au fost prezentate propunerile de modificare a Legii privind serviciile de sănătate și a Legii privind drepturile pacienților și a fost adoptată noua Lege privind farmaciile. Dificultățile rămase se referă la guvernanța și la performanța spitalelor, la serviciile de asistență medicală primară ca „filtru” care să limiteze accesul la asistența medicală spitalicească, la sistemele de plată din spitale, la evaluarea tehnologiilor medicale, precum și la sistemele de informații. În plus, beneficiile pe care le-ar aduce centralizarea procedurilor de achiziții publice de produse și servicii medicale rămân în mare măsură neexploatate. Totodată, este în curs de pregătire un nou sistem centralizat de achiziții publice pentru medicamente, care ar putea permite achizițiilor să devină mai transparente și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor. Progresele în direcția reformei sistemului de îngrijire pe termen lung reprezintă, de asemenea, o provocare semnificativă. Nu există încă un sistem integrat de îngrijire pe termen lung în Slovenia. Un proiect-pilot menit să determine nevoile de asistență pe termen lung este în curs de elaborare.

               (13)

               Cartea albă privind pensiile a fost adoptată de guvern în aprilie 2016 și a deschis o consultare publică referitoare la viitorul sistemului de pensii. Cu toate acestea, nu au fost prezentate încă propuneri legislative concrete. Provocările viitoare sunt reprezentate de asigurarea sustenabilității pe termen lung și a caracterului adecvat al sistemului de pensii prin corelarea vârstei legale de pensionare cu creșterea speranței de viață și prin încurajarea unei pensionări tardive, de sporirea gradului de acoperire a regimurilor de pensii suplimentare, de abordarea în mod corespunzător a diferitelor parcursuri profesionale și de reducerea riscurilor de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă.

               (14)

               Piața forței de muncă și tendințele sociale au continuat să se îmbunătățească. Crearea de locuri de muncă s-a accelerat, iar șomajul este în scădere. Rata persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială a scăzut, dar rămâne peste media Uniunii pentru persoanele în vârstă. Grație îmbunătățirii situației de pe piața forței de muncă, lucrătorii în vârstă au posibilitatea de a-și găsi un loc de muncă, însă rata de participare a acestora la forța de muncă rămâne scăzută. În ultimii ani, a devenit din ce în ce mai frecvent ca lucrătorii în vârstă să continue să beneficieze de indemnizații de șomaj până la momentul pensionării. Rata șomajului de lungă durată rămâne peste nivelurile din perioada anterioară crizei, șomerii de lungă durată reprezentând mai mult de jumătate din numărul total de șomeri. Peste 40 % dintre toți șomerii de lungă durată au peste 50 de ani și aproape jumătate dintre aceștia se află în șomaj de cel puțin doi ani. Au fost elaborate și discutate cu partenerii sociali o analiză și un plan de acțiune care vizează creșterea ratei de ocupare a lucrătorilor în vârstă. Punerea în aplicare în timp util a planului de acțiune poate contribui la îmbunătățirea activării lucrătorilor în vârstă. Rata de ocupare a lucrătorilor slab calificați rămâne în continuare scăzută, cu mult sub nivelul din perioada anterioară crizei și sub media Uniunii. Planul privind punerea în aplicare a unor politici active în domeniul pieței forței de muncă, adoptat în luna ianuarie 2016, reprezintă o continuare a actualei abordări, în timp ce cheltuielile în acest domeniu rămân scăzute. Măsurile active de ocupare nu îi vizează îndeajuns pe lucrătorii în vârstă și pe cei slab calificați. În pofida reformei din 2013, segmentarea pieței muncii rămâne o provocare.

               (15)

               Deși este încă ridicat, nivelul creditelor neperformante se înscrie pe o traiectorie descendentă puternică. Banca Sloveniei a pus în aplicare o serie de măsuri care le oferă băncilor stimulente pentru a-și reduce creditele neperformante în mod sustenabil. Presiunile în sensul reducerii datoriei au început să se atenueze, însă fluxurile de credit acordate întreprinderilor scad în continuare. Progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea datoriei au variat de la o întreprindere la alta. Consolidarea și restructurarea sectorului bancar a înregistrat progrese prin fuziunea, în 2016, a trei bănci. Slovenia s-a angajat să vândă cel puțin 50 % din participația sa în cea mai mare bancă aflată în proprietatea statului până la 31 decembrie 2017 și încă 25 % minus o acțiune până la 31 decembrie 2018. Revizuirea cadrului legislativ a consolidat în continuare capacitatea de restructurare a Societății de administrare a investițiilor bancare. Nivelul creditelor neperformante continuă să fie ridicat în rândul IMM-urilor. În acest sens, cu sprijinul Băncii Mondiale, a fost elaborată o abordare sistematică cu privire la modalitatea prin care IMM-urile pot diminua rata creditelor neperformante din portofoliu. În plus, guvernul a adoptat o lege privind înființarea unui registru central de credit, pentru a permite o gestionare mai eficientă a riscurilor și pentru a reduce riscul de îndatorare.

               (16)

               Pentru o întreprindere cu bonitate ridicată, accesul la surse alternative de finanțare este foarte limitat. În principal Fondul sloven pentru întreprinderi și Slovenska izvozna in razvojna banka (Banca SID) au introdus noi instrumente de datorie pentru IMM-uri, inclusiv măsuri precum microcreditele. Fondul întreprinderilor slovene a implementat în 2016 o schemă de capital inițial de care beneficiază mai puțin de 50 de IMM-uri. Alte instrumente alternative de finanțare, inclusiv capitalul de risc și fondurile de capitaluri proprii cu utilizarea fondurilor ESI, ar putea constitui o sursă importantă de finanțare suplimentară, însă acestea rămân în mare măsură neexploatate.

               (17)

               Punerea în aplicare a strategiei de dezvoltare a administrației publice pentru perioada 2015-2020 este în curs și au fost înregistrate unele progrese în acest sens. Cu toate acestea, unele măsuri specifice, cum ar fi adoptarea Legii privind funcția publică, au fost din nou amânate. Se estimează că programul guvernului de reducere a sarcinii administrative a creat economii totale de 365 de milioane EUR între 2009 și 2015 și, din cele 318 măsuri menite să reducă sarcina administrativă, aproape 60 % au fost realizate. Procedurile administrative complexe și de lungă durată, în special în sectorul construcțiilor și al amenajării teritoriului, continuă însă să descurajeze investițiile private. Chiar dacă eficiența și calitatea sistemului judiciar s-au îmbunătățit în continuare, programarea primelor audieri în cauzele comerciale încă necesită mult timp, iar revendicările nu pot fi transmise prin mijloace electronice. În pofida adoptării unor importante reforme anticorupție, cum ar fi programul de toleranță zero față de corupție, percepția asupra corupției rămâne negativă și pare să influențeze deciziile întreprinderilor. După progresele inițiale realizate în modernizarea reglementării profesiilor, ritmul reformelor a încetinit. Eliminarea barierelor restrictive în ceea ce privește reglementarea profesiilor ar putea sprijini concurența pe piețele profesionale respective.

               (18)

               Gradul de implicare a statului în economie rămâne ridicat, în pofida programului de privatizare inițiat în 2013. Statul este cel mai mare angajator, administrator de active și deținător de titluri de creanță emise de societăți comerciale din Slovenia. Alături de slaba guvernanță corporativă, nivelul ridicat al participațiilor statului a avut consecințe fiscal-bugetare și economice considerabile. Acestea sunt estimate la 13 miliarde EUR sau aproximativ o treime din PIB în perioada 2007-2014, în principal din cauza măsurilor de stabilizare a sectorului financiar și a profiturilor nerealizate ale întreprinderilor de stat în comparație cu întreprinderile private. Performanța întreprinderilor de stat a început să se amelioreze, fiind susținută de un nou sistem de guvernanță corporativă, însă persistă unele riscuri. Până la sfârșitul anului 2015, rezultatele au arătat o îmbunătățire a rentabilității întreprinderilor gestionate de Societatea Slovenă de Gestionare a Obligațiunilor Suverane, deși acestea s-au situat sub ținta intermediară stabilită în strategia de gestionare. Un plan de gestionare a activelor pentru 2017, menit să cuantifice indicatorii de performanță pentru fiecare întreprindere de stat în parte și să actualizeze o listă a activelor în vederea cesionării, a fost aprobat de guvern în ianuarie 2017. În același timp, revizuirea strategiei de gestionare a activelor, aprobată mai întâi de către parlament în 2015, nu a fost încă finalizată, întrucât guvernul a amânat adoptarea unei decizii în acest sens până în a doua jumătate a anului 2017. Chiar dacă, la sfârșitul lunii februarie 2017, consiliul de administrație a numit un nou președinte, nu au fost încă numiți toți membrii consiliului de supraveghere.

               (19)

               În contextul semestrului european 2017, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2017, Programul național de reformă pentru 2017, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (20)

               Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2017 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (21)

               Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de stabilitate pentru 2017. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 3 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să depună un efort fiscal-bugetar notabil în 2018, în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ținând cont de necesitatea de a consolida redresarea în curs și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice ale Sloveniei. Să adopte și să pună în aplicare reforma propusă a sistemului de sănătate și să adopte reforma planificată a serviciilor de îngrijire pe termen lung, asigurând un mai bun raport cost-eficacitate, o mai mare accesibilitate și o calitate sporită a îngrijirii. Să fructifice pe deplin potențialul achizițiilor centralizate în sectorul sănătății. Să adopte măsurile necesare pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung și caracterul adecvat al sistemului de pensii.

               2.

               Să își intensifice eforturile pentru a spori capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a celor în vârstă, îndeosebi prin măsuri de învățare pe tot parcursul vieții și de activare cu țintă precisă.

               3.

               Să amelioreze condițiile de finanțare, inclusiv prin facilitarea unei rezoluții durabile a creditelor neperformante și a accesului la surse de finanțare alternative. Să asigure punerea în aplicare deplină a strategiei privind societățile de administrare a investițiilor bancare. Să reducă sarcina administrativă asupra întreprinderilor care decurge din normele privind amenajarea teritoriului și autorizațiile de construcție și să asigure o bună guvernanță a întreprinderilor de stat.

      Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. TÕNISTE

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  JO C 92, 24.3.2017, p. 1.

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (5)  Soldul ajustat ciclic, fără a include măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de către Comisie cu ajutorul metodologiei stabilite de comun acord.

      (6)  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

      (7)  Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (JO L 306, 23.11.2011, p. 41).

      (8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016

text:
               18.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 299/49

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2016
   privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016
   (2016/C 299/12)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)

               Raportul de țară privind Ungaria pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Ungaria nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, în pofida faptului că nevoile de refinanțare a datoriei externe mari și ponderea creditelor neperformante rămân un motiv de preocupare, riscurile legate de datoria externă și internă au fost reduse.

               (3)

               La 29 aprilie 2016, Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)

               Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

               (5)

               Programul de convergență arată că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ și un addendum din 6 mai prezintă dovezi corespunzătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Conform evaluării Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,04 % din PIB în 2015 și în prezent nu se preconizează alte costuri incrementale în 2016. Dispozițiile de la articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Ungaria este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei devieri temporare de la traiectoria de ajustare care vizează obiectivul bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri. În ceea ce privește anul 2016, o evaluare finală, care va include și sumele eligibile, va fi realizată în primăvara anului 2017 pe baza datelor observate care vor fi furnizate de autoritățile maghiare.

               (6)

               În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune creșterea deficitului global la 2,4 % din PIB până în 2017 și apoi scăderea treptată a acestuia la 1,2 % până în 2020. Guvernul își propune o îmbunătățire treptată a soldului structural în vederea atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu revizuit – un deficit de 1,5 % din PIB în termeni structurali – până în 2019. Cu toate acestea, deficitul structural recalculat (4) ar rămâne mai ridicat decât obiectivul bugetar pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 75,3 % în 2015 la sub 65 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este în general plauzibil până în 2017, devenind din ce în ce mai favorabil pentru perioada ulterioară. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru sprijinirea atingerii țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori, în special pentru perioada ulterioară anului 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există un risc ridicat de deviere semnificativă de la ajustarea necesară în 2016, precum și, dacă politicile rămân neschimbate, în anii 2016 și 2017 luați împreună. În același timp, se preconizează că Ungaria va îndeplini criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2016 și în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Ungaria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, în ambii ani vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității.

               (7)

               Dezechilibrele financiare interne au fost reduse, iar sistemul bancar a devenit mai puțin vulnerabil, însă există în continuare provocări. S-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește reducerea datoriei sectorului privat, anterior denominată în principal în valută. Creditele acordate gospodăriilor au dat semne de redresare, însă nu a avut loc încă un reviriment al împrumuturilor acordate întreprinderilor. Profitabilitatea sectorului bancar a început să se redreseze, favorizată de îmbunătățirea mediului economic și de o moderare a politicilor anterioare privind taxele impuse băncilor. Totuși, băncile rămân precaute în activitatea lor de creditare, deși acestea sunt bine capitalizate și dispun de lichidități. Principala provocare pe care băncile nu au depășit-o încă este reducerea ponderii în continuare ridicate a creditelor neperformante care împiedică noile împrumuturi și exercită presiuni pe profituri. Riscurile de datorie contingentă legate de majorarea participațiilor statului în sectorul bancar sunt în continuare ridicate.

               (8)

               În pofida recentelor îmbunătățiri considerabile înregistrate în domeniul politicilor fiscale și al administrației fiscale, faptul că Ungaria se bazează pe taxe sectoriale rămâne un obstacol potențial în calea investițiilor. Modul selectiv în care sunt concepute aceste taxe generează distorsiuni între sectoare. Deși mai multe alte taxe sectoriale rămân în vigoare, taxele impuse instituțiilor de credit au fost reduse în mod semnificativ, iar ratele progresive ale taxei de inspecție alimentară au fost abrogate. Sarcina fiscală asupra costului forței de muncă este încă ridicată pentru persoanele cu venituri reduse, în special pentru cele fără copii, ceea ce poate avea un impact negativ asupra capacității acestora de inserție profesională și poate, de asemenea, să împiedice investițiile. S-au luat măsuri de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă (inclusiv o reducere cu un punct procentual a ratei uniforme de impozitare din impozitul pe venitul persoanelor fizice și o majorare a prestațiilor familiale pentru lucrătorii cu doi copii). Cu toate acestea, măsurile nu sunt suficient de bine direcționate pentru a avea un efect semnificativ în cazul persoanelor cu venituri reduse. Există un potențial de transferare a sarcinii fiscale dinspre forța de muncă înspre alte niveluri la care s-ar denatura mai puțin creșterea. S-au luat o serie de măsuri pentru a îmbunătăți conformitatea și pentru a reduce costurile aferente asigurării conformității, deși costurile legate de respectarea normelor fiscale rămân ridicate. În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani, Ungaria se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește eficiența colectării impozitelor. Guvernul a anunțat o reformă instituțională majoră, care urmează să fie lansată în 2016 și care vizează eficiența administrației fiscale.

               (9)

               S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește promovarea concurenței și a transparenței în domeniul achizițiilor publice (de exemplu, prin adoptarea noii legi privind achizițiile publice, a cărei conformitate cu legislația UE nu a fost încă evaluată), însă modificările imprevizibile în materie de reglementare și sarcina administrativă afectează afacerile și investițiile private. Numărul ridicat de proceduri negociate fără publicare și atribuirea contractelor cu o singură ofertă arată că nivelul scăzut al concurenței în domeniul achizițiilor publice persistă. În mai 2016, guvernul a prezentat o strategie în domeniul achizițiilor publice electronice. Punerea sa în aplicare și impactul său asupra îmbunătățirii eficienței și transparenței trebuie să fie monitorizate, iar riscul de corupție persistă. Ar trebui să se aducă modificări noului Program de acțiune național anticorupție (PNA) aferent perioadei 2015-2018 pentru ca acesta să fie mai eficace în prevenirea corupției în cadrul instituțiilor publice și în aplicarea de sancțiuni disuasive. Guvernul nu și-a reînnoit angajamentul anterior de a revizui legea din 2013 privind denunțătorii, care nu conține dispoziții menite să le asigure acestora o protecție corespunzătoare împotriva represaliilor. Planurile PNA de revizuire a sistemului declarațiilor de avere sunt lipsite de ambiție, iar noile modificări legislative adoptate în 2015 au introdus o serie de noi restricții privind accesul publicului la informații. Guvernul a luat măsuri în vederea reducerii sarcinii administrative, însă reglementările restrictive ale Ungariei în sectoarele serviciilor și mediul de reglementare volatil rămân motive de preocupare pentru întreprinderi și, astfel, generează un climat de incertitudine pentru investitori. Restricțiile operaționale și în materie de stabilire din sectorul comerțului cu amănuntul constituie bariere semnificative în ceea ce privește intrarea pe piață și extinderea. Adaosurile din sectorul comerțului cu amănuntul din Ungaria se află pe locul al treilea în Uniune și au crescut constant în ultimii zece ani, în timp ce indicatorul privind eficiența alocativă este printre cei mai scăzuți din Uniune.

               (10)

               Evoluțiile recente de pe piața forței de muncă din Ungaria sunt favorabile, rata șomajului scăzând la nivelurile din perioada anterioară crizei. Crearea de locuri de muncă în sectorul privat se relansează, dar programul de lucrări publice a contribuit, de asemenea, la reducerea șomajului. Programul este principala politică activă în domeniul pieței forței de muncă din Ungaria. Costul său bugetar a atins o cifră de peste patru ori mai mare în ultimii cinci ani. Cu toate acestea, programul nu pare a fi suficient pentru a îmbunătăți reintegrarea participanților pe piața deschisă a forței de muncă. În prima jumătate a anului 2015, rata persoanelor care au ieșit cu succes din acest program, ocupând un loc de muncă obișnuit, a fost de 13,1 %, dar se estimează că aproximativ 60 % dintre participanții care au plecat în perioada respectivă s-au reîntors în program în termen de 180 de zile. Acest fapt generează riscul semnificativ de blocare a participanților în cadrul programului, în special în cazul lucrătorilor slab calificați și al persoanelor din regiuni defavorizate. Deși programul vizează șomerii de lungă durată, persoanele slab calificate și șomerii care locuiesc în zone defavorizate, 47 % dintre participanții din 2015 aveau studii secundare sau terțiare. Proporția șomerilor care participă la lucrări publice este, de asemenea, importantă în regiunile în care piețele forței de muncă înregistrează rezultate bune. Este probabil ca recenta reformă a serviciului public de ocupare a forței de muncă să diminueze gradul de eficacitate al acestuia. Complexitatea administrativă a acordurilor de gestionare – în prezent, responsabilitatea în ceea ce privește serviciul public de ocupare a forței de muncă este repartizată între patru ministere – poate afecta în mod semnificativ direcționarea eficace și orientarea sporită către rezultate. Durata maximă a prestațiilor de șomaj (trei luni) este cea mai redusă din Uniune și este în mod semnificativ mai scurtă decât timpul mediu necesar pentru a găsi un loc de muncă. Indicatorii sărăciei înregistrează îmbunătățiri, însă rămân ridicați, mai ales în rândul celor mai defavorizați, în special romii și copiii. Caracterul adecvat al asistenței sociale și nivelul de acoperire al acesteia reprezintă în continuare o provocare și reformele recente ar putea restricționa și mai mult condițiile de acces la o serie de prestații.

               (11)

               În cadrul Programului OCDE din 2012 privind evaluarea internațională a elevilor (PISA), performanța medie a elevilor din Ungaria în ceea ce privește competențele de bază a fost sub media UE, iar procentul celor cu rezultate slabe a crescut între 2009 și 2012. Influența exercitată de mediul socioeconomic și de locul unde este situată școala asupra performanței educaționale este una dintre cele mai puternice din Uniune. Caracterul selectiv al sistemului de învățământ adâncește decalajele de performanță dintre elevii din diferitele tipuri de școli, iar aceste decalaje se accentuează cu timpul. Lipsa unui acces egal la un învățământ general de calitate este acută în special în cazul romilor. Cu excepția educației copiilor preșcolari, în cazul căreia s-au înregistrat îmbunătățiri semnificative în ultimii ani, există în continuare decalaje mari între ratele de absolvire ale romilor și cele ale altor etnii la toate nivelurile de învățământ, și anume în învățământul primar, secundar și terțiar. Rata părăsirii timpurii a școlii rămâne ridicată în rândul romilor. Ungaria a introdus o serie de măsuri menite să combată mai eficient rezultatele școlare slabe. Totuși, detalii importante privind punerea în aplicare a acestor măsuri nu sunt disponibile, astfel încât este dificil să se evalueze impactul lor potențial. Nu s-a elaborat încă o abordare sistematică de promovare a unui învățământ general favorabil incluziunii. Planul anunțat de punere în aplicare a strategiei de combatere a părăsirii timpurii a școlii nu a fost încă publicat. Tranziția între diferitele forme și etape ale educației rămâne dificilă, iar punerea în aplicare a reformelor recente din învățământul profesional ar trebui să fie orientată spre facilitarea tranzițiilor.

               (12)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ungariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (13)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Având în vedere riscul ridicat de deviere semnificativă, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și de 0,6 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat cu un efort mai redus, luând măsurile structurale necesare.

               2.

               Să reducă în continuare taxele sectoriale și să reducă sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri reduse. Să consolideze transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice prin intermediul achizițiilor publice electronice, al publicării într-o mai mare măsură a procedurilor de ofertare și al îmbunătățirii în continuare a cadrului anticorupție. Să amelioreze cadrul de reglementare în sectorul serviciilor și în cel al comerțului cu amănuntul prin eliminarea reglementărilor restrictive și prin asigurarea predictibilității.

               3.

               Să faciliteze tranziția de la programul de lucrări publice la piața primară a forței de muncă și să consolideze alte politici active în domeniul pieței forței de muncă. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și al prestațiilor de șomaj, precum și nivelul de acoperire al acestora. Să ia măsuri de îmbunătățire a rezultatelor educaționale și să crească participarea grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general favorabil incluziunii.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. KAŽIMÍR

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (4)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

      (5)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


				|

		52013PC0395

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2009/590/CE privind existența unui deficit excesiv în România /* COM/2013/0395 final - 2013/ () */

			   	Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
de abrogare a Deciziei 2009/590/CE privind
existența unui deficit excesiv în România
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       Prin Decizia 2009/590/CE a
Consiliului din 7 iulie 2009[1],
în urma unei recomandări a Comisiei în conformitate cu articolul 104 alineatul
(6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, s-a decis că în România
există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public a ajuns la
5,4 % din PIB în 2008, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din
PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria publică brută era la nivelul de 13,6%
din PIB, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în
tratat[2].

(2)       La 7 iulie 2009, în
conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul CE și cu
articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din
7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de
deficit excesiv[3],
Consiliul a adresat României o recomandare, pe baza unei recomandări a
Comisiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu
în 2011. Recomandarea a fost făcută publică.
(3)       La 12 februarie 2010, în
conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene (TFUE) și cu articolul 3 alineatul (4) din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv, Consiliul,
pe baza unei recomandări din partea Comisiei, recunoscând că autoritățile
române au întreprins acțiuni eficiente în conformitate cu recomandarea
Consiliului din 7 iulie 2009 și că în România au survenit evenimente economice
neprevăzute cu consecințe negative majore asupra finanțelor publice, a adresat
României o recomandare revizuită cu scopul de a pune capăt situației de deficit
excesiv până cel târziu în 2012. Această recomandare a fost făcută publică.
(4)       În conformitate cu articolul
4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat
tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a
procedurii respective. În cadrul aplicării acestui protocol, statele membre
trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile publice și alte
variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie, respectiv 1
octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului
privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de
instituire a Comunității Europene[4].

(5)       Atunci când analizează
necesitatea abrogării unei decizii privind existența unui deficit excesiv,
Consiliul ar trebui să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o
decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în
cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși
pragul de 3 % din PIB pe perioada analizată în previziuni[5].
(6)       Pe baza datelor furnizate de
Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea României înainte
de 1 aprilie 2013 și pe baza previziunilor din primăvara 2013 ale serviciilor
Comisiei, se desprind următoarele concluzii:
–
Recesiunea mai gravă decât se prevăzuse
înregistrată în 2009 a antrenat o scădere semnificativă a veniturilor publice,
care a condus la un deficit public de 9 % din PIB, în ciuda eforturilor
depuse în vederea reducerii cheltuielilor publice. În urma acestei evoluții
neașteptate și a prelungirii cu un an a termenului limită pentru corectarea
deficitului excesiv, deficitul public a fost ulterior redus la 6,8 % din
PIB în 2010, la 5,6 % din PIB în 2011 și la 2,9 % din PIB în 2012,
nivel aflat sub valoarea de referință de 3 % din PIB, prevăzută de tratat.
Corectarea deficitului a fost determinată în principal de controlul strict al
creșterii cheltuielilor, inclusiv prin controlul masei salariale din sectorul
public, înghețarea pensiilor și reducerea tuturor prestațiilor sociale, cu
excepția pensiilor. Ea a fost, de asemenea, sprijinită de măsuri pe partea de
venituri, precum creșterea cotelor de TVA cu 5 puncte procentuale și lărgirea
bazei de impozitare a veniturilor personale. Ajustarea bugetară s-a realizat în
contextul a două programe consecutive de ajustare economică cu sprijinul
asistenței pentru balanța de plăți.
–
În programul de convergență pentru 2013, se
estimează că deficitul va continua să scadă la 2,4% din PIB în 2013 și la 2,0%
din PIB în 2014. În previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013
se estimează că, în situația menținerii politicilor existente, deficitul public
va scădea la 2,6 % din PIB în 2013 și la 2,4 % din PIB în 2014,
așadar sub valoarea de referință prevăzută în tratat.
–
În aceleași previziuni din primăvara 2013 ale
serviciilor Comisiei se estimează că datoria publică brută va crește ușor de la
37,8 % din PIB în 2012 la 38,5 % din PIB în 2014.
(7)       Consiliul reamintește că,
începând din 2013, anul următor corectării deficitului excesiv, România ar
trebui să facă progrese, într-un ritm adecvat, în direcția atingerii
obiectivului său pe termen mediu, inclusiv în privința respectării criteriului
de referință privind cheltuielile.
(8)       În conformitate cu articolul
126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui
deficit excesiv se abrogă atunci când deficitul excesiv din statul membru în
cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.
(9)       În opinia Consiliului,
deficitul excesiv din România a fost corectat și, în consecință, este necesară
abrogarea Deciziei 2009/590/CE,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În urma unei evaluări globale, rezultă că
situația deficitului excesiv în România a fost corectată.
Articolul 2
Decizia 2009/590/CE se abrogă.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează României.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 202, 4.8.2009, p. 48-49.
[2]               Deficitul și datoria publice pentru 2008 au fost
ulterior revizuite, fiind în prezent de 5,8% din PIB, respectiv de 13,4%
din PIB.
[3]               JO L 209, 2.8.1997, p. 8.
[4]               JO L 145, 10.6.2009, p. 1.
[5]               În conformitate cu „Specificațiile privind punerea în
aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientările referitoare la
forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență” din
3 septembrie 2012. A se vedea:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.