title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020 2020/C 282/17

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/107

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020
      (2020/C 282/17)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Ungaria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Ungaria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Ungaria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele teritorii din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care nu dispun de resurse esențiale sau care se bazează în mod semnificativ pe sectoare ce depind de contactele directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a inegalităților teritoriale în Ungaria, agravând tendința observată deja de adâncire a disparităților dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 5 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 4 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  La 14 iunie 2019, Consiliul a recomandat Ungariei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu va depăși 3,3 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Ungaria.

                  (13)

                  În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 2,0 % din PIB în 2019 la un deficit de 3,8 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 2,7 % din PIB în 2021 și va ajunge, treptat, la 1,0 % din PIB până în 2024. După ce a scăzut la 66,3 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 72,6 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume riscurile aferente cheltuielilor mai mari decât cele preconizate (în conformitate cu tendințele din trecut privind cheltuielile ridicate la sfârșitul anului), precum și veniturile potențial mai mici decât cele estimate, întrucât proiecțiile par să se bazeze pe un anumit dinamism al veniturilor.

                  (14)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Ungaria a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate în materie de terapie intensivă, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,8 % din PIB în 2020 și sunt finanțate integral prin realocarea cheltuielilor în cadrul bugetului, al rezervelor și al noilor taxe. Printre acestea se numără măsurile menite să sprijine piața forței de muncă, facilitățile fiscale pentru întreprinderi și costurile legate de starea de urgență medicală. Au fost anunțate măsuri suplimentare de sprijinire a redresării (1,4 % din PIB) și de sprijinire a pieței muncii (0,4 % din PIB), dar acestea nu au fost încă specificate. În plus, Ungaria a adoptat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de convergență pentru 2020, reprezintă 1,5 % din PIB. Autoritățile lucrează la măsuri suplimentare reprezentând 0,3 % din PIB. Aceste măsuri includ programe de garantare a creditelor și împrumuturi garantate de stat. Impactul bugetar global al măsurilor fiscal-bugetare raportate în Programul de convergență pentru 2020 diferă de cel menționat în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, deoarece numai măsurile care erau suficient specificate au fost evaluate și luate în considerare de către Comisie. În general, măsurile adoptate de Ungaria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Specificarea deplină și adoptarea tuturor măsurilor de urgență și măsurilor fiscal-bugetare de sprijin anunțate, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (15)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Ungariei va fi de –5,2 % din PIB în 2020 și de –4,0 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 75,0 % din PIB în 2020.

                  (16)

                  La 14 iunie 2019, Consiliul a constatat, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că Ungaria a înregistrat în 2018 o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 14 iunie 2019 Consiliul a emis o recomandare (8), prin care recomandă Ungariei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,3 % în 2019 și 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % și, respectiv, de 0,75 % din PIB. La 5 decembrie 2019, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2019/2172 (9), prin care s-a stabilit că Ungaria nu a luat măsuri eficace pentru a da curs recomandării sale din 14 iunie 2019, și la 5 decembrie 2019 a emis o recomandare revizuită (10). În recomandarea sa din 5 decembrie 2019, Consiliul a solicitat Ungariei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,75 % din PIB în 2020. Pe baza evaluării generale a Comisiei și având în vedere activarea clauzei derogatorii generale pentru 2020, care permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, se consideră că Ungaria a luat măsuri eficace pentru a da curs recomandării din 5 decembrie 2019.

                  (17)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Ungaria. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (18)

                  Guvernul a declarat, la 11 martie 2020, starea de pericol. La 12 martie, frontierele au fost închise pentru călători, cu excepția cetățenilor și a rezidenților în Spațiul Economic European care s-au întors în țara de reședință, precum și a navetiștilor transfrontalieri. Tranzitul de mărfuri a fost autorizat în continuare. La 16 martie 2020, structurile pentru copiii preșcolari, școlile și universitățile au fost închise, iar predarea a început să se desfășoare online. Începând cu 17 martie 2020, magazinele neesențiale au fost obligate să se închidă la ora 15:00, iar restaurantele au putut rămâne deschise numai pentru serviciul de livrare de alimente la pachet. La 28 martie 2020, a fost introdusă o interdicție parțială de circulație, care prevedea că oamenii puteau să părăsească zona în care locuiau numai din motive bine întemeiate și cu condiția să păstreze distanța față de alte persoane. Înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, economia Ungariei își urma cursul spre o încetinire treptată, după mai mulți ani de creștere puternică. PIB-ul real a crescut cu 4,9 % în 2019. După izbucnirea pandemiei, măsurile de izolare au fost puse în aplicare relativ rapid, iar numărul cazurilor oficiale a rămas până în prezent limitat. Cu toate acestea, se preconizează că recesiunea globală va afecta în mod deosebit exporturile, având în vedere rolul predominant al industriilor cu un caracter extrem de ciclic, cum ar fi industria autovehiculelor. De asemenea, este de așteptat ca aceasta să aibă un impact asupra serviciilor turistice și de transport, care sunt afectate de restricțiile de călătorie. În general, se preconizează o recesiune puternică începând cu luna martie, urmată de o redresare economică progresivă începând cu a doua jumătate a anului, deoarece se presupune că măsurile de izolare vor fi eliminate treptat. Șomajul ar putea crește rapid ca urmare a flexibilității pieței forței de muncă. Performanța economică în 2020 va depinde de durata perioadei de izolare, precum și de răspunsul în materie de politică economică. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 preconizează o scădere cu 7 % a PIB-ului real în 2020, urmată de o redresare de 6 % în 2021.

                  (19)

                  Guvernul a anunțat mai multe valuri de măsuri începând cu jumătatea lunii martie, pentru a atenua impactul economic și social al crizei provocate de pandemia de COVID-19. Banca centrală a adoptat măsuri pentru a furniza lichidități sectorului financiar. Printre alte măsuri de consolidare a lichidităților destinate gospodăriilor și întreprinderilor se numără: (a) amânarea plăților până la 31 decembrie 2020 pentru împrumuturile și contractele de leasing financiar pentru întreprinderi și gospodării; și (b) plafonarea ratei de dobândă pentru creditele de consum. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Alte măsuri, care vizează în principal sectoarele cele mai afectate de criză, cum ar fi turismul și serviciile, includ reduceri și scutiri fiscale temporare, subvenții pentru investiții, dezvoltarea infrastructurilor, împrumuturi subvenționate și garantate, precum și programe axate pe capital. Pentru a păstra locurile de muncă, guvernul a lansat două tipuri de măsuri axate pe piața muncii. Schema de șomaj tehnic acoperă până la 70 % din salariile pierdute pentru o perioadă de trei luni, în anumite condiții, iar o subvenție salarială specifică vizează personalul din domeniul cercetării și dezvoltării (C&D). Guvernul a avansat, cu un trimestru, reducerea planificată anterior a contribuțiilor de asigurări sociale și a anunțat un supliment salarial unic în sectorul medical. În general, în timp ce măsurile fiscal-bugetare vizează sprijinirea întreprinderilor și păstrarea locurilor de muncă, sfera lor de aplicare și acoperirea lor rămân limitate în comparație cu cele adoptate de majoritatea celorlalte state membre. Mai mult, se planifică finanțarea acestor măsuri prin realocări de la toate capitolele bugetare și prin impunerea unor noi taxe; așadar, se preconizează că acestea vor avea un efect limitat din perspectiva stabilizării macroeconomice.

                  (20)

                  Rezultatele în domeniul sănătății nu s-au ridicat, în ceea ce privește diferite aspecte, la aceleași niveluri ca în majoritatea statelor membre, reflectând în special prevalența ridicată a factorilor de risc în rândul populației și eficacitatea limitată a furnizării de asistență medicală. Ponderea cheltuielilor publice în cheltuielile în materie de sănătate din Ungaria a fost considerabil mai mică decât media Uniunii. Deși nevoile nesatisfăcute în materie de asistență medicală sunt scăzute, numărul maghiarilor care se bazează pe cheltuielile suportate de pacient este peste media Uniunii, iar aceste persoane sunt nevoite să apeleze din ce în ce mai mult la serviciile de sănătate private. Această situație agravează riscul ca gospodăriile din Ungaria să se regăsească într-o situație financiară dificilă, cu repercusiuni asupra echității sociale și a rezultatelor privind starea de sănătate. Sunt necesare investiții suplimentare și reforme cuprinzătoare pentru a raționaliza utilizarea resurselor în cadrul sistemului de sănătate, pentru a reduce inegalitățile în materie de acces și pentru a îmbunătăți calitatea asistenței medicale. Serviciile de asistență medicală preventivă și de asistență medicală primară sunt subfinanțate, iar potențialul lor de a îmbunătăți calitatea, accesibilitatea și raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate nu este exploatat îndeajuns. Chiar dacă autoritățile au inițiat demersurile în vederea atenuării deficitului considerabil al Ungariei în materie de lucrători în sectorul sănătății, disparitățile regionale în ceea ce privește distribuția personalului medical continuă să împiedice accesul la îngrijire în anumite zone, iar anumite grupuri vulnerabile, cum ar fi romii marginalizați, dar și persoanele cu handicap, se confruntă cu obstacole specifice. Având în vedere șocul la nivelul cererii cu care s-au confruntat sistemele de sănătate ca urmare a pandemiei de COVID-19, este necesară o acțiune rapidă pentru a face față acestor provocări structurale și pentru a crește reziliența sistemului de sănătate maghiar.

                  (21)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei pot fi semnificative, iar impactul decretului guvernamental din 18 martie 2020 care permite derogări convenite în mod bilateral de la Codul muncii nu a fost încă evaluat. Conform previziunilor Comisiei, se preconizează că rata șomajului va crește la 7,0 % în 2020 și va coborî apoi la 6,1 % în 2021. Sectoarele extrem de afectate de criză reprezintă o parte importantă a economiei Ungariei; aceste sectoare utilizează lucrători având o calificare slabă spre medie și contracte de muncă extrem de flexibile. Până la începutul anului 2020, rata globală a ocupării forței de muncă a continuat să se îmbunătățească în contextul unei expansiuni economice puternice, însă acest lucru nu a adus beneficii tuturor grupurilor în mod egal. Decalajele în materie de ocupare a forței de muncă între grupurile de competențe și între bărbați și femei au rămas mari în comparație cu media Uniunii. În acest din urmă caz, decalajul se explică, parțial, prin oferta limitată de servicii de calitate de îngrijire a copiilor. În pofida reducerii sale, programul de lucrări publice, care nu era eficace în a-i orienta pe participanți către locurile de muncă de pe piața primară a muncii, a rămas considerabil. Există posibilități de consolidare a altor politici pentru a ajuta efectiv șomerii sau persoanele inactive să își găsească un loc de muncă sau să aibă acces la formare cu scopul de a-și îmbunătăți orientarea. Durata indemnizațiilor de șomaj este cea mai scurtă din Uniune, fiind de maximum trei luni, ceea ce, chiar în condiții economice favorabile, era cu mult sub media timpului necesar pentru găsirea unui loc de muncă. În conformitate cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale, sistemele și măsurile de protecție socială trebuie să protejeze persoanele care riscă să își piardă locul de muncă, precum și persoanele care desfășoară o activitate independentă și șomerii. Schemele de șomaj tehnic, în cadrul cărora angajații primesc sprijin pentru venit din partea statului pentru orele nelucrate, reprezintă o modalitate bună de a proteja locurile de muncă. În timpul pandemiei, pentru a garanta că schemele de șomaj tehnic sunt cât mai eficiente, acestea trebuie să fie gestionate într-un mod simplu și rapid și să nu se aplice doar anumitor sectoare sau tipuri de activitate.

                  (22)

                  Cu toate că, în ceea ce privește sărăcia, situația generală din Ungaria s-a îmbunătățit înainte de criză, tendința se poate inversa rapid în timpul recesiunii. Inegalitățile în materie de venituri au crescut în ultimul deceniu, parțial din cauza schimbărilor survenite în sistemul fiscal și în sistemul de securitate socială. Chiar înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, atât deprivarea materială severă, cât și precaritatea materială și socială erau ridicate, în special în rândul gospodăriilor cu mai mulți copii și în rândul populației rome. Penuria de locuințe sociale municipale de închiriat și lipsa sprijinului financiar pentru chiriași împiedică mobilitatea. Venitul minim garantat a rămas aproape neschimbat din 2012 și este unul dintre cele mai scăzute din Uniune. Se preconizează că pandemia va afecta cel mai mult grupurile vulnerabile care nu au acces la servicii de îngrijire și la servicii esențiale și care trăiesc în gospodării supraaglomerate. După ce se vor redresa economiile, vor fi necesare măsuri de stimulare a activării și a integrării acestor grupuri pe piața forței de muncă. Chiar înaintea crizei, rezultatele în materie de educație se situau sub media Uniunii și erau puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Ratele de părăsire timpurie a școlii erau ridicate, în special în rândul elevilor romi. Participarea scăzută a grupurilor vulnerabile la educația de calitate reprezintă o ocazie ratată de a consolida capitalul uman și coeziunea socială. Salariile cadrelor didactice sunt printre cele mai scăzute din Uniune. Numărul redus de studenți care participă la învățământul superior nu este în conformitate cu cererea mare de lucrători cu înaltă calificare. Este probabil ca trecerea neașteptată la învățământul la distanță să sporească și mai mult inegalitățile. Datele obținute în urma testelor anuale de competență la nivel național sugerează că este dificil ca un număr mare de elevi să beneficieze de educația digitală din cauza lipsei de instrumente digitale. Cursanții care provin din medii defavorizate se confruntă cu efectele negative ale învățământului la distanță și din cauza faptului că trăiesc în locuințe supraaglomerate, precum și din cauza nivelului scăzut de educație al părinților. Investițiile recente și cele aflate în curs în domeniul digitalizării educației au fost importante și trebuie continuate.

                  (23)

                  În contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, este deosebit de important să se asigure funcționarea infrastructurii critice și libera circulație a mărfurilor în cadrul pieței interne, precum și să se monitorizeze și să se asigure funcționarea corectă a lanțurilor de aprovizionare, în cooperare cu țările învecinate. Ungaria este o economie mică, deschisă, cu un transport transfrontalier de mărfuri intensiv. În plus, mulți maghiari lucrează în străinătate și fac naveta săptămânal. De asemenea, Ungaria poate avea nevoie de lucrători frontalieri sezonieri în agricultură. Restricțiile de călătorie impuse în prezent pot întârzia circulația mărfurilor și a lucrătorilor, dar ar putea fi atenuate prin asigurarea unor culoare verzi la frontiere.

                  (24)

                  În ceea ce privește serviciile, comerțul cu amănuntul este unul dintre sectoarele cele mai afectate din cauza măsurilor care au împiedicat complet funcționarea multor întreprinderi sau au limitat operațiunile acestora în mod semnificativ. Flexibilitatea în materie de reglementare ar contribui la relansarea comerțului cu amănuntul după trecerea crizei provocate de pandemia de COVID-19. Ungaria are cel mai mare număr de profesii reglementate din Uniune. Serviciile profesionale vor juca un rol important în facilitarea ieșirii din criză și a redresării în urma acesteia. Asigurarea unui acces ușor la profesii și a exercitării acestora, prin raționalizarea cadrelor lor de reglementare și a procedurilor administrative aferente, este, prin urmare, de o importanță crucială, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru microîntreprinderi, inclusiv pentru practicienii ce își desfășoară activitatea în regim independent, care au fost afectați în mod deosebit de criză. Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri, este extrem de important, iar distribuirea sprijinului sub formă de lichidități pentru întreprinderi trebuie să fie pusă în aplicare în mod eficace și rapid de către intermediari. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Întreprinderile nou-înființate și întreprinderile aflate în faza de extindere pot avea nevoie de un sprijin specific, de exemplu de stimulente destinate fondurilor cu capital de risc pentru a-și spori investițiile în aceste întreprinderi. Aceste măsuri de sprijin vor contribui, de asemenea, la evitarea vânzărilor în regim de urgență a unor întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic.

                  (25)

                  Cercetarea și inovarea reprezintă un motor esențial pentru creșterea economică și competitivitatea pe termen lung. Ungaria are performanțe moderate în materie de inovare. Penuria de lucrători cu înaltă calificare este un obstacol major în calea inovării. Cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare (C&D) sunt în creștere lentă și au fost susținute în principal de sectorul întreprinderilor, care beneficiază de cel mai mare sprijin public din Uniune. Cu toate acestea, cheltuielile pentru C&D din sectorul public au scăzut în ultimul deceniu. Investițiile în IMM-uri inovatoare, precum și consolidarea cooperării dintre întreprinderi, cercetare, mediul academic și sectorul public sporesc capacitatea de cercetare și inovare a țării, necesară pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Sunt necesare investiții în cercetarea și inovarea din sectorul public și un mediu de cercetare care să sprijine redresarea.

                  (26)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca finanțarea proiectelor de investiții publice mature să fie concentrată la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Planul național al Ungariei privind energia și clima identifică investițiile necesare pentru a face față tranziției climatice și energetice. Datorită acestor investiții, coroborate cu investițiile în digitalizare și în tranziția verde, economia Ungariei va deveni mai durabilă și mai rezilientă după ce țara va ieși din criză. În prezent, eficiența energetică în sectorul rezidențial este scăzută, ceea ce contribuie, de asemenea, la poluarea atmosferică. Încălcările repetate ale standardelor privind calitatea aerului au repercusiuni grave asupra sănătății și a mediului. Printre principalele surse de poluare a aerului se numără arderea combustibililor solizi în gospodării, agricultura și emisiile din sectorul transporturilor. Doar 1 % din consumul intern brut de energie este acoperit din surse regenerabile cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar biomasa foarte poluantă contribuie cu aproximativ 10 %. Chiar dacă, inițial, a existat doar un număr limitat de instalații solare, acestea au înregistrat o creștere rapidă. În conformitate cu planul său național privind energia și clima și cu neutralitatea climatică pe termen lung, Ungaria intenționează să se bazeze mai mult pe sursele regenerabile de energie, în special pe energia solară. În situația economică actuală, politica energetică poate genera creștere verde și poate contribui la redresarea economică. Congestionarea traficului rutier a reprezentat o provocare crescândă până la izbucnirea pandemiei de COVID-19, ceea ce a avut efecte economice negative și a antrenat o creștere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării atmosferice. Generalizarea posibilităților de muncă la distanță și a unor sisteme de transport public mai atractive ar contribui, de asemenea, la atenuarea impactului transporturilor asupra mediului. Economia circulară se află încă într-o fază inițială, reciclarea deșeurilor municipale este prea puțin dezvoltată, iar instrumentele economice nu oferă stimulente suficiente. Depozitarea deșeurilor rămâne metoda predominantă de gestionare a deșeurilor. Există în continuare motive de îngrijorare în ceea ce privește calitatea apei și aprovizionarea cu apă. Competențele digitale ale cetățenilor și utilizarea tehnologiilor digitale de către întreprinderi și serviciile publice maghiare rămân sub media Uniunii. Ar trebui să se depună în continuare eforturi pentru a oferi cetățenilor și întreprinderilor servicii publice digitale eficiente. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Ungaria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Ungariei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (27)

                  Durata stării de pericol declarate la 11 martie 2020 nu este predefinită, iar guvernul are puterea discreționară de a o menține sau de a-i pune capăt. Măsurile concrete luate de guvern rămân în vigoare până la încetarea stării de pericol. La 30 martie 2020, Parlamentul Ungariei a adoptat o nouă lege care autorizează guvernul să anuleze orice lege printr-un decret. Competențele acordate în situații de urgență par mai extinse decât cele adoptate în alte state membre, având în vedere efectul combinat al unor competențe definite în sens larg și absența unui termen clar. Anumite măsuri de urgență care se prevalează de aceste competențe ridică semne de întrebare în ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea lor și intervin în activitățile economice și în stabilitatea mediului de reglementare. Printre aceste măsuri se numără acordarea unor derogări de la legislația muncii, trimiterea de ofițeri militari de legătură în societăți strategice și plasarea sub supravegherea statului a unei societăți cotate la bursă. La 26 mai 2020, guvernul a prezentat în Parlamentul Ungariei un proiect de lege care ar face apel la guvern să pună capăt stării de pericol și ar abroga legea din 30 martie 2020 în momentul încetării stării de pericol. Potrivit legii fundamentale, decizia de a pune capăt stării de pericol rămâne o prerogativă a guvernului. Consolidarea independenței sistemului judiciar ar fi, de asemenea, esențială pentru supravegherea eficace a măsurilor de urgență în cauză.

                  (28)

                  Implicarea partenerilor sociali în inițiativele de politică și în punerea în aplicare a acestora a fost insuficientă în ultimii ani, ceea ce a slăbit calitatea și previzibilitatea procesului de elaborare a politicilor și a sporit posibilitatea unor erori la nivelul politicilor. Consultările și evaluările impactului au fost eludate în mod recurent, prin aplicarea unor proceduri legislative speciale, cum ar fi proiectele legislative depuse individual și procedurile urgente. Implicarea părților interesate a scăzut și mai mult în cadrul actualului sistem jurisdicțional de legiferare prin decrete ale guvernului, având în vedere în special decretul guvernului din 18 martie 2020 care permite derogări bilaterale de la Codul Muncii.

                  (29)

                  Lipsa concurenței în domeniul achizițiilor publice rămâne o preocupare importantă, întrucât o deschidere mai mare către concurență reprezintă o soluție esențială pentru a face față crizei, pentru a revitaliza sectorul întreprinderilor mici și pentru a facilita redresarea economică. În ciuda noilor modificări legislative și a digitalizării achizițiilor publice, aproape jumătate din toate licitațiile publice sfârșesc prin a deveni proceduri la care participă un singur ofertant. Numărul mare de oferte unice subminează eficacitatea sistemului de achiziții publice. Profesionalizarea achizițiilor publice ar putea contribui la îmbunătățirea respectării normelor UE și ar putea permite realizarea unor achiziții strategice. Auditurile Comisiei privind achizițiile publice legate de proiectele cofinanțate de Uniune și desfășurate în ultimii ani au identificat deficiențe sistemice și au evidențiat punctele slabe ale sistemului de control privind achizițiile publice. În 2019, ca urmare a acestor deficiențe, Comisia a impus Ungariei corecții financiare în valoare de aproximativ 1 miliard EUR.

                  (30)

                  Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Ungaria a luat măsuri de combatere a planificării fiscale agresive prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite anterior la nivel internațional și european, însă absența impozitelor reținute la sursă în Ungaria pentru ieșirile de venituri destinate centrelor bancare offshore ar putea oferi o supapă care să permită ieșirea din Uniune a profiturilor fără a plăti în mod echitabil impozitele care le revin. În timp ce fluxurile ieșirilor de venituri, cum ar fi redevențele, dobânzile și dividendele către centrele bancare offshore, erau relativ reduse în perioada 2013-2017, Ungaria înregistrează intrări și ieșiri de capital volatile și relativ ridicate prin intermediul unor entități cu scop special, ceea ce indică o potențială vulnerabilitate față de practicile de planificare fiscală agresivă.

                  (31)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (32)

                  Corupția, accesul la informații publice și libertatea mass-mediei au provocat îngrijorări chiar înainte de izbucnirea crizei. Aceste domenii sunt chiar mai expuse riscului de a se deteriora în continuare în contextul stării de pericol, întrucât mecanismele de control au devenit mai slabe. Cercetarea și urmărirea penală par a fi mai puțin eficace în Ungaria decât în alte state membre. Nu există o acțiune sistematică hotărâtă de urmărire penală a cazurilor de corupție la nivel înalt. Răspunderea privind deciziile de închidere a investigațiilor rămâne un motiv de îngrijorare, întrucât nu există căi de atac eficace împotriva deciziilor ministerului public de a nu începe urmărirea penală a unor presupuse activități infracționale. Restricțiile privind accesul la informații continuă să împiedice lupta împotriva corupției. Practicile disuasive în ceea ce privește accesarea informațiilor publice pot descuraja cetățenii și organizațiile neguvernamentale să își exercite drepturile constituționale.

                  (33)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Ungaria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (34)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Ungariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (35)

                  Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (11) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să soluționeze deficitul de lucrători din sectorul sănătății și să asigure aprovizionarea adecvată cu produse medicale și infrastructuri critice pentru creșterea rezilienței sistemului de sănătate. Să îmbunătățească accesul la servicii de asistență medicală preventivă și de asistență medicală primară de calitate.

                  2.

                  Să protejeze ocuparea forței de muncă prin scheme de șomaj tehnic îmbunătățite și prin politici active eficace în domeniul pieței forței de muncă și să prelungească durata prestațiilor de șomaj. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și să asigure accesul la servicii esențiale și la educație de calitate pentru toți.

                  3.

                  Să asigure sprijin sub formă de lichidități pentru IMM-uri. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, transportul durabil, gestionarea apei și a deșeurilor, cercetare și inovare, precum și către infrastructura digitală pentru școli.

                  4.

                  Să se asigure că orice măsuri de urgență sunt strict proporționale, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale și nu intervin în activitățile economice și în stabilitatea mediului de reglementare. Să asigure implicarea efectivă a partenerilor sociali și a părților interesate în procesul de elaborare a politicilor. Să îmbunătățească concurența în domeniul achizițiilor publice.

                  5.

                  Să consolideze sistemul fiscal împotriva riscului de planificare fiscală agresivă.

         Adoptată la Bruxelles, 20 august 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 101.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (8)  Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 210, 21.6.2019, p. 4).

         (9)  JO L 329, 19.12.2019, p. 91.

         (10)  Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 420, 13.12.2019, p. 1).

         (11)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2020 2020/C 282/18

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/116

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2020
      (2020/C 282/18)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Malta din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Malta în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Malta este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 2 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (10)

                  În prezent, Malta se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

                  (11)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,5 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,5 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,6 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 43,1 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 54,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (12)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Malta a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,1 % din PIB. Măsurile includ suplimente salariale pentru sectoarele aflate în dificultate, creșterea capacității sistemelor de sănătate și măsuri sociale legate de pandemia de COVID-19. În plus, Malta a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. În Programul de stabilitate pentru 2020 se estimează că garanțiile guvernamentale vor permite băncilor să consolideze portofoliul de noi împrumuturi acordate întreprinderilor cu sume reprezentând până la 6,1 % din PIB. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi. Programul de stabilitate pentru 2020 confirmă, de asemenea, anunțurile anterioare privind amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profit, a plății taxei pe valoarea adăugată și a plății contribuțiilor sociale. În general, măsurile adoptate de Malta sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (13)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Maltei va fi de –6,7 % din PIB în 2020 și de –2,5 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

                  (14)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Malta. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (15)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Malta a luat măsuri de limitare a răspândirii virusului printr-o campanie eficientă de comunicare în domeniul sănătății, instituind măsuri de izolare fizică și de carantină, măsuri de monitorizare și un nivel ridicat de testare și depistare a contacților. De asemenea, autoritățile malteze au depus eforturi pentru a mări capacitatea spitalelor, inclusiv a celor dedicate unităților de terapie intensivă. Achiziția directă de echipamente individuale de protecție se efectuează la nivel național. De asemenea, Malta a aderat la procesul Uniunii de achiziționare comună a echipamentelor individuale de protecție, a reactivilor de laborator, a testelor și a ventilatoarelor. În ceea ce privește medicamentele și ingredientele active, Malta monitorizează activ situația pentru a identifica și a anticipa eventualele penurii și pentru a lua măsuri corective imediate, în special în cazul închiderii frontierelor de către țările care furnizează în mod obișnuit medicamente sau ingrediente active. La 12 mai 2020, Comisia a aprobat o schemă în valoare de 11,5 milioane EUR pentru a sprijini investițiile în producția de produse pentru combaterea COVID-19, dintre care produse medicale precum vaccinuri, echipamente spitalicești și medicale, inclusiv ventilatoare, precum și îmbrăcăminte și echipamente de protecție. De asemenea, s-au realizat redistribuirea și reconversia profesională eficace a personalului medical. Specialiștii în domeniul sănătății publice, care ocupau anterior diferite posturi în cadrul organismelor de reglementare și al ministerelor, au fost complet reorientați și redistribuiți pentru a acorda asistență ca răspuns la pandemie.

                  (16)

                  Guvernul maltez a susținut întreprinderile oferind sprijin financiar pentru telemuncă și subvenții pentru lucrătorii aflați în carantină obligatorie. Guvernul a oferit, de asemenea, garanții și amânarea plății impozitului pentru întreprinderi, inclusiv pentru lucrătorii independenți. Angajații cu normă întreagă ai întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoare precum comerțul cu amănuntul, comerțul cu ridicata, turismul și serviciile hoteliere, care au suferit dramatic din cauza pandemiei de COVID-19, sau în sectoare care au fost obligate să își suspende temporar operațiunile la ordinul directorului serviciului de sănătate publică vor avea dreptul la un salariu pentru maximum cinci zile pe săptămână, pe baza unui salariu lunar de 800 EUR. Angajații din sectoarele mai puțin grav afectate au dreptul la un salariu pentru maximum două zile pe săptămână, pe baza unui salariu lunar de 800 EUR. Guvernul a anunțat, de asemenea, că va acorda sprijin persoanelor cu handicap, familiilor cu copii în care ambii părinți sunt angajați și nu au posibilitatea de a munci la distanță, lucrătorilor care și-au pierdut locul de muncă din cauza crizei actuale și șomerilor care trăiesc în locuințe închiriate. Ca ultim punct, guvernul va finanța până la 2,5 puncte procentuale din ratele dobânzilor în cazul împrumuturilor bancare contractate de întreprinderile afectate de pandemia de COVID-19.

                  (17)

                  Sistemul de sănătate din Malta are rezultate bune în materie de sănătate. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a exercitat niveluri de presiune fără precedent asupra sistemului public de sănătate din Malta. Reziliența sistemului de sănătate ar fi mai mare dacă s-ar depune eforturi care să se axeze pe consolidarea capacității acestuia de a răspunde în mod eficace la crize provocate de pandemii precum COVID-19. Următoarele domenii necesită o monitorizare specială: (a) dependența din ce în ce mai mare de asistenți medicali migranți în serviciile de terapie acută și de îngrijire de lungă durată, precum și de forța de muncă reprezentată de medici generaliști particulari cu o vârstă tot mai înaintată; (b) dificultățile în ceea ce privește punerea la dispoziție a unor medicamente noi și inovatoare; (c) nivelul ridicat al cheltuielilor suportate de pacient pentru îngrijirea primară și ambulatorie și pentru unele medicamente; și (d) listele de așteptare pentru anumite tipuri de îngrijire medicală ambulatorie, care sunt lungi în mod constant și în creștere în ultima vreme. Reorientarea furnizării de servicii dinspre spitale către asistența medicală primară rămâne, de asemenea, o prioritate-cheie.

                  (18)

                  Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,9 % în 2020 și va coborî apoi la 4,4 % în 2021. Pentru a atenua efectele grave ale crizei asupra ocupării forței de muncă, Malta a luat măsuri de urgență, în consultare cu partenerii sociali, favorizând șomajul temporar pentru a preveni concedierile. Adoptarea măsurilor de șomaj temporar pe o bază mai permanentă ar proteja, de asemenea, locurile de muncă în tranziția către redresarea economică. Este esențial să se asigure că toți lucrătorii, inclusiv lucrătorii independenți, primesc un sprijin adecvat și au acces la protecție socială, precum și să se aibă în vedere o eventuală prelungire a perioadei de șomaj. Sistemul maltez de protecție socială trebuie, de asemenea, să asigure un sprijin adecvat lucrătorilor străini pentru ca aceștia să își poată găsi locuri de muncă alternative, să își păstreze permisele de muncă atunci când acest lucru este posibil și să aibă acces la alte servicii sociale. Proporția adulților cu un nivel scăzut de calificare este relativ ridicată, situație agravată de ponderea ridicată a persoanelor care abandonează timpuriu școala. Criza actuală poate exacerba lipsa de personal calificat în anumite sectoare și poate redefini nevoile de competențe în alte sectoare. Ca urmare, cartografierea competențelor și recalificarea lucrătorilor sunt și mai importante, în special în ceea ce privește competențele digitale și verzi. Malta a înregistrat progrese recente în domeniul educației și al formării, însă există în continuare provocări semnificative, inclusiv o proporție ridicată de elevi cu niveluri insuficiente de competențe de bază.

                  (19)

                  Ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19, acordarea rapidă de sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi a devenit o prioritate urgentă pentru Malta. Asigurarea unui flux continuu de credite și a accesului la finanțare este deosebit de importantă, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii din sectoarele cele mai afectate. Sistemul bancar joacă un rol important în implementarea efectivă a măsurilor de asigurare a lichidității prin acordarea de împrumuturi și prin faptul că servește ca intermediar pentru garanțiile publice, depășind astfel abordarea conservatoare aplicată practicilor de creditare înainte de criză. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

                  (20)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile pentru sprijinirea redresării reprezintă o oportunitate de a plasa economia malteză pe o traiectorie mai sustenabilă. Transformarea Maltei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții publice și private importante, pe o perioadă îndelungată de timp. Investițiile pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, descrise în Planul național privind energia și clima, precum și pentru abordarea altor externalități negative asupra mediului, în special în sectoare precum construcțiile și transporturile, pot contribui la realizarea obiectivului dublu al redresării economice și al sustenabilității. Sprijinirea renovării parcului imobiliar existent și a programelor de formare specifice va contribui la îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor. Realizarea de investiții suplimentare în transporturi durabile poate asigura alternative viabile la utilizarea autoturismelor personale. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Malta să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, astfel cum se menționează în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Maltei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (21)

                  Acordarea unei importanțe sporite cercetării și inovării și o mai bună integrare a acestora în mediul de afaceri vor sprijini sustenabilitatea modelului economic maltez, bazat pe cunoaștere. Malta a instituit servicii de e-guvernare pentru cetățeni și întreprinderi, inclusiv o serie de aplicații mobile. Cu toate acestea, utilizarea acestora de către public rămâne limitată. Pentru a facilita tranziția digitală a economiei, este esențial să se încurajeze utilizarea serviciilor publice digitale de către cetățeni și întreprinderi.

                  (22)

                  Evoluția Maltei către un sector al serviciilor axat pe componenta internațională și specializarea sa în jocurile de noroc la distanță, activele virtuale și sistemele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere contribuie la creșterea economică, însă în același timp generează riscuri de spălare a banilor, care nu au fost încă atenuate. Pentru a preveni și a combate aceste riscuri, au fost luate măsuri menite să consolideze rolul autorității de supraveghere a combaterii spălării banilor. Cooperarea cu alte autorități competente a fost, de asemenea, îmbunătățită. Cu toate acestea, practica Autorității pentru Servicii Financiare din Malta de a internaliza o firmă de consultanță privată pentru efectuarea sarcinilor de supraveghere constituie un motiv de îngrijorare. Deficiențele în cercetarea și urmărirea penală a spălării banilor rămân o problemă. Consolidarea supravegherii la nivel național a întreprinderilor financiare cu orientare internațională, autorizate în Malta, ar întări cadrul general de guvernanță. În sectorul asigurărilor, cooperarea dintre autoritățile de supraveghere interne și externe este esențială. De asemenea, există posibilitatea de a îmbunătăți supravegherea sucursalelor băncilor din țări terțe, precum și de a consolida abordarea orientată spre risc și evaluarea caracterului adecvat al gestionării riscurilor pentru instituțiile bancare.

                  (23)

                  Combaterea planificării fiscale agresive rămâne esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Malta a luat măsuri pentru a combate practicile de planificare fiscală agresivă prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite anterior la nivel internațional și european, însă tratamentul acordat societăților rezidente care nu își au domiciliul în Malta, precum și sistemele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori, care nici măcar nu impun ca o persoană să își aibă domiciliul fiscal în Malta, prezintă un risc de dublă neimpozitare, atât în cazul întreprinderilor, cât și al persoanelor fizice.

                  (24)

                  Malta se confruntă, de asemenea, cu provocări în ceea ce privește consolidarea capacității sale instituționale de a combate corupția. Malta a anunțat reforme menite să consolideze cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție și se consultă cu părțile interesate relevante, în special cu Comisia de la Veneția, cu privire la reforma sistemului judiciar. Trebuie adoptate măsuri concrete pentru a finaliza toate aceste reforme și pentru a le face operaționale.

                  (25)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (26)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Malta va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (27)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Malta ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (28)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Maltei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (29)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Malta să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate în ceea ce privește personalul medical, produsele medicale esențiale și asistența medicală primară.

                  2.

                  Să consolideze măsurile de șomaj temporar și să asigure tuturor lucrătorilor un nivel adecvat de protecție împotriva șomajului. Să amelioreze calitatea și caracterul incluziv al educației și al dezvoltării competențelor.

                  3.

                  Să asigure punerea în aplicare eficace a sprijinului sub formă de lichidități pentru întreprinderile afectate, inclusiv pentru lucrătorii independenți. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, transportul durabil, gestionarea deșeurilor, cercetare și inovare.

                  4.

                  Să finalizeze reformele care vizează deficiențele actuale în ceea ce privește capacitatea instituțională și guvernanța în vederea consolidării independenței sistemului judiciar. Să depună în continuare eforturi pentru a evalua și a atenua în mod adecvat riscurile de spălare a banilor și pentru a asigura punerea în aplicare efectivă a cadrului de combatere a spălării banilor. Să intensifice măsurile menite să abordeze caracteristicile sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă de către persoane fizice și companii multinaționale.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 107.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.