title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Cehiei pentru 2020 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/15

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Cehiei pentru 2020
      (2020/C 282/03)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Cehia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

                  (2)

                  Raportul de țară privind Cehia pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Cehia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Cehia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Cehia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Prin urmare, situația actuală implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Cehia sau de creare a unor noi disparități teritoriale la nivel subregional, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre regiunile Karlovarský și Ústecký și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  Cehia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Cehia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

                  (12)

                  În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,3 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 5,1 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,1 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 30,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 37 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Cehia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4 % din PIB. Măsurile includ avantaje fiscale compensatorii și remiterea pe o perioadă de șase luni a obligațiilor sociale și de asigurări de sănătate ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă (1 % din PIB), un sistem de șomaj tehnic (1 % din PIB), remiterea plății în avans a impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților cu scadența în iunie 2020 (0,8 % din PIB) și măsuri legate de sănătate (0,7 % din PIB). În plus, Cehia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Acestea includ în principal scheme de garantare care au drept obiectiv acordarea de împrumuturi întreprinderilor mici și mijlocii și întreprinderilor mari. Cu toate acestea, Programul de convergență pentru 2020 nu cuantifică datoriile contingente legate de aceste măsuri anunțate. Majoritatea măsurilor care stau la baza Programului de convergență pentru 2020 au fost incluse și în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Câteva măsuri care nu au putut fi cuantificate sau au fost prelungite dincolo de data-limită nu au putut fi incluse. În general, măsurile adoptate de Cehia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Cehiei va fi de -6,7 % din PIB în 2020 și de -4,0 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Cehia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (16)

                  Cehia a declarat starea de urgență pentru perioada cuprinsă între 12 martie 2020 și 17 mai 2020 pentru a reduce impactul pandemiei de COVID-19, procedând la închiderea școlilor, la restricționarea evenimentelor și a funcționării magazinelor și la limitarea semnificativă a întrunirilor de persoane. Între 15 martie 2020 și 17 mai 2020, frontierele terestre au fost, de asemenea, parțial închise. Aceasta a limitat numărul lucrătorilor cehi care ieșeau din țară și numărul lucrătorilor străini care intrau în țară, ceea ce a creat blocaje locale pe piața forței de muncă, în special în sectorul industriei prelucrătoare și al muncii sezoniere, și a afectat o serie de lanțuri de aprovizionare esențiale. Pentru a veni în ajutorul gospodăriilor și al întreprinderilor pe durata crizei, guvernul a anunțat un pachet de stimulente cuprinzând măsuri de sprijin direct și garanții publice. Deși acest pachet poate oferi un ajutor temporar, se estimează că economia va fi totuși grav afectată în 2020, având în vedere că cererea externă scade, iar măsurile de izolare perturbă activitatea economică. Potrivit previziunilor, PIB-ul real se va redresa treptat în 2021, dar este puțin probabil să revină la valorile din 2019 în cursul perioadei de prognozare 2020-2021. Este de așteptat ca impactul asupra unor sectoare precum transporturile, serviciile hoteliere și turismul să fie semnificativ. Șomajul va crește, dar acest lucru va fi atenuat de o piață a muncii tensionată preexistentă, de pachetul de stimulente și de procentul scăzut de contracte temporare. Pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, autoritățile au lansat o serie de scheme de garanții de stat pentru întreprinderile de toate dimensiunile. De asemenea, gospodăriile și întreprinderile afectate de criză au beneficiat de amânări la rambursarea creditelor de consum și a împrumuturilor ipotecare timp de trei sau șase luni. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. La rândul său, Banca Națională a Cehiei a adoptat diverse măsuri pentru a atenua impactul crizei asupra sectorului financiar.

                  (17)

                  Eforturile sanitare timpurii vizând atenuarea consecințelor pandemiei de COVID-19 au contribuit la încetinirea răspândirii virusului în Cehia. S-au luat măsuri pentru a spori furnizarea de echipamente medicale și a asigura infrastructura necesară, pregătind astfel sistemul de sănătate să facă față creșterii cererii. Starea de sănătate a populației cehe s-a îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani, apropiindu-se de media UE. Cu toate acestea, există diferențe regionale substanțiale în ceea ce privește speranța de viață, determinate în parte de factori socioeconomici și comportamentali. Deși, în ansamblu, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală este printre cele mai scăzute din Uniune, există în continuare disparități regionale în ceea ce privește distribuția resurselor medicale și a personalului sanitar, care s-au confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari. O mare parte din personalul sanitar urmează să iasă la pensie în următorii ani. Pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19, în viitor va fi necesar să se asigure îmbunătățirea rezilienței și a gradului de pregătire pentru situații de criză a sistemului de sănătate și să se sprijine totodată accesul egal la o ofertă sporită de asistență medicală primară și îngrijiri integrate pentru a reduce numărul spitalizărilor care pot fi evitate. În felul acesta se poate îmbunătăți prevenirea și se pot combate totodată alte afecțiuni medicale. Soluțiile de e-sănătate sunt în continuare limitate, deși există o strategie națională în domeniu pentru perioada 2016-2020.

                  (18)

                  Pe tot parcursul anului 2019 și la începutul anului 2020, piața muncii din Cehia a rămas solidă, majoritatea indicatorilor prezentând rezultate pozitive. Rata ocupării forței de muncă a continuat să crească, iar rata șomajului a scăzut la cel mai mic nivel înregistrat vreodată. Totuși, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,0 % în 2020 și va scădea ușor la 4,2 % în 2021. Guvernul a reacționat cu promptitudine la pandemia de COVID-19, introducând numeroase măsuri de protejare a veniturilor și a ocupării forței de muncă, cu un accent special pe întreprinderi și pe lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. Cu toate acestea, unele categorii vulnerabile de pe piața forței de muncă (lucrătorii cu contracte pe termen scurt și cei angajați prin intermediul agențiilor de muncă temporară) nu sunt pe deplin protejate de măsurile de atenuare propuse. Este posibil ca închiderea structurilor de îngrijire a copiilor și a școlilor pe durata izolării să fi afectat îndeosebi femeile care îndeplinesc responsabilități de îngrijire importante. Promovarea investițiilor în îngrijirea copiilor și în îngrijirea de lungă durată, alături de formulele flexibile de lucru, cum ar fi telemunca, ar trebui să faciliteze ieșirea din criză. O direcționare mai precisă a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a furnizării de competențe, în consultare cu partenerii sociali, sprijină atât păstrarea angajaților, cât și tranzițiile profesionale. Acțiunile de informare desfășurate de serviciile publice de ocupare a forței de muncă pot, de asemenea, să faciliteze revenirea cu succes pe piața forței de muncă, în special a categoriilor vulnerabile. Facilitarea și accelerarea accesului la protecția socială ar contribui la evitarea capcanelor sărăciei și a evacuărilor din locuințe. Rezultatele școlare continuă să fie puternic influențate de inegalitățile socioeconomice și de nivelul redus al investițiilor. Asigurarea egalității de acces la o educație și o formare de calitate și favorabile incluziunii, inclusiv în contextul digital, poate contribui la îmbunătățirea nivelului competențelor și la extinderea învățării digitale. Promovarea competențelor digitale, inclusiv prin sprijinirea și formarea continuă a cadrelor didactice și a formatorilor, este îndeosebi importantă. Cheltuielile publice pe elev sau student, la toate nivelurile educaționale, rămân relativ scăzute. Penuria de cadre didactice calificate indică necesitatea de a spori atractivitatea acestei profesii, în special pentru tinerii talentați.

                  (19)

                  Cehia se numără printre țările care ar putea fi deosebit de afectate de schimbările tehnologice și care au nevoie de investiții semnificative în acest domeniu. Transformarea digitală va necesita sprijin, inclusiv în sectoarele industriei și serviciilor, prin investiții specifice în competențe și soluții inteligente. Obiectivul acoperirii complete cu rețele în bandă largă fixă a fost atins, însă banda largă mobilă este în continuare relativ costisitoare. Întârzierile apărute în dezvoltarea infrastructurii ar putea afecta în special categoriile vulnerabile și regiunile cu deficiențe structurale, expuse unui risc mai mare de izolare. Acest lucru ar putea avea, de asemenea, consecințe negative în ceea ce privește monitorizarea și controlul epidemiilor. Pentru a răspunde nevoilor în materie de conectivitate, sunt necesare investiții în rețele de foarte mare capacitate, fixe și mobile, și măsuri corespunzătoare din perspectiva cererii. Alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G în condiții previzibile și favorabile investițiilor va fi esențială pentru atingerea acestui obiectiv. Utilizarea serviciilor în bandă largă ultrarapidă este limitată de nivelul scăzut al cererii, determinat de mai multe variabile, cum ar fi prețul abonamentelor, dar și puterea de cumpărare, vârsta și educația populației. Autoritățile s-au angajat să dezvolte și să integreze noile tehnologii digitale, dar aceste eforturi sunt îngreunate de nivelurile constant scăzute ale competențelor. Autoritățile cehe și-au luat angajamentul de a încuraja soluții bazate pe inteligența artificială, însă, în acest domeniu, în pofida eforturilor guvernului, Cehia este în continuare în urma statelor membre avansate în ceea ce privește activitățile de cercetare și brevetare.

                  (20)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Conform Planului național al Cehiei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice și a evoluției către neutralitatea climatică. Această necesitate vizează în special promovarea resurselor regenerabile de energie, a eficienței energetice, a infrastructurilor și a unor părți ale sistemului de transport. Efectele schimbărilor climatice sunt deja vizibile sub formă de secetă și inundații, provocând pierderi economice semnificative. Poluarea atmosferică constituie, de asemenea, o problemă permanentă. În același timp, taxele pe emisiile poluante sunt foarte scăzute. Cărbunele continuă să fie predominant în sectorul energetic și rămâne un important vector de activitate economică în trei regiuni din Cehia. Capacitatea insuficientă de dezvoltare a promotorilor de proiecte și sprijinul consultativ insuficient furnizat de către autoritățile cehe constituie în continuare un blocaj semnificativ în ceea ce privește dezvoltarea unei rezerve solide de proiecte care să pună în aplicare dubla tranziție climatică și digitală în regiunile respective. În general, este de așteptat ca tranziția care implică renunțarea la cărbune să aibă consecințe socioeconomice semnificative și pare să existe puțin interes în prezent față de investițiile în tehnologii cu emisii zero sau reduse de gaze cu efect de seră. Producția de energie din surse regenerabile este sub media UE. Acest sector nu dispune de stimulente financiare și de un cadru juridic și instituțional adecvat care să încurajeze dezvoltarea sa în continuare. De asemenea, se pare că există un nivel scăzut de conștientizare cu privire la beneficiile mai largi ale eficienței energetice. Tranziția în direcția electromobilității a fost destul de lentă, iar transportul rutier devine unul dintre principalii consumatori de energie. Taxele pe transporturi sunt scăzute și nu se bazează pe emisiile de CO2. Infrastructura de încărcare pentru vehiculele electrice se află încă în stare embrionară. Performanța în ceea ce privește gestionarea deșeurilor rămâne moderată în raport cu obiectivele mai ambițioase. Lipsește o strategie cuprinzătoare pentru dezvoltarea potențialului de circularitate al economiei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Cehia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Cehiei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (21)

                  Accesul la metodele convenționale de finanțare este peste media UE, dar finanțarea de risc este mai puțin dezvoltată. Întreprinderile naționale cu risc ridicat nu dispun decât de posibilități restrânse de finanțare, în special după înființare și în etapele ulterioare de dezvoltare. Deși au fost introduse pe piață o serie de inițiative inovatoare de succes, finanțarea cu capital de risc și prin participare la capital rămâne foarte scăzută. În Cehia, cercetarea și inovarea sunt îngreunate de necesitatea unei reforme sistemice. Deși creșterea investițiilor private în cercetare și dezvoltare (C&D) rămâne constantă, întreprinderile mari cu capital în mare parte străin investesc semnificativ mai mult în imobilizări necorporale precum activitățile de C&D decât întreprinderile naționale mici și mijlocii. Sectorul tehnologiei medii și avansate se confruntă cu o lipsă de personal calificat, cauzată de numărul mic de absolvenți din domeniile științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și de formarea inadecvată a absolvenților. În același timp, promovarea și sprijinirea spiritului antreprenorial rămân scăzute, ceea ce împiedică creșterea productivității. Gradul ridicat de fragmentare în sectorul cercetării are ca rezultat o repartizare prea dispersată a finanțării pentru C&D. Actualele practici de evaluare a carierei cercetătorilor constituie un obstacol în calea cooperării dintre sectorul public și cel privat. O cooperare mai strânsă între mediul academic și cel de afaceri, în special prin intermediul spin-off-urilor (entități formate prin desprindere din entități mai mari), ar putea accelera transferul de tehnologie și difuzarea inovării.

                  (22)

                  Măsurile de izolare legate de COVID-19 au pus presiune pe lanțurile de aprovizionare, iar numeroase întreprinderi nu au fost în măsură să își desfășoare activitatea, în condițiile în care nici nu aveau rezerve de lichidități. Sectorul autovehiculelor și cel al serviciilor au fost cele mai afectate. Activitățile de supraveghere a pieței sunt exercitate de un număr mult prea mare de autorități, iar cooperarea și coordonarea dintre acestea nu sunt optime. Schemele oficiale de furnizare de garanții de stat întreprinderilor au fost rapid suprasolicitate. Există posibilități de îmbunătățire a coordonării și de accelerare a procedurilor pentru a canaliza sprijinul acordat întreprinderilor. Unele părți interesate consideră că măsurile adoptate de autoritățile cehe pentru a reduce impactul crizei provocate de COVID-19 sunt birocratice și iau mult tip pentru a fi implementate în economia reală. Există posibilități de îmbunătățire a analizei datelor necesare pentru luarea unor decizii rapide, în cunoștință de cauză și optime privind strategiile și măsurile de redresare economică specifice. În general, pentru sectorul de afaceri, schimbările dese aduse legislației și procedurile administrative complexe constituie obstacole în calea investițiilor. Sarcina administrativă este deosebit de problematică pentru startup-uri din punctul de vedere al licențelor și autorizațiilor. Procedurile îndelungate și greoaie de obținere a autorizațiilor de construire reprezintă o barieră importantă. Recentele propuneri legislative privind construcțiile au suscitat critici. Cehia se numără printre statele membre cel mai puțin avansate în ceea ce privește utilizarea serviciilor publice digitale. Numărul de utilizatori ai serviciilor de e-guvernare rămâne cu mult sub media UE. Planul național în materie de e-guvernare este în curs de aplicare. Începând cu 2020, această țară are o nouă „constituție digitală”, care acordă, începând din 2025 cel târziu, dreptul de a beneficia aproape de toate serviciile publice în format electronic. Cu toate acestea, doar o parte relativ mică din municipalități oferă soluții online. Parlamentul discută în prezent o modificare a Codului fiscal, care vizează creșterea gradului de digitalizare a sistemului fiscal, având în vedere că rata de depunere electronică a declarațiilor rămâne destul de redusă pentru anumite impozite.

                  (23)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

                  (24)

                  Cehia se află sub media UE în ceea ce privește performanța sectorului public și eficacitatea guvernării. Conform indicatorilor internaționali, Cehia se situează relativ bine în ceea ce privește accesul la informațiile publice în cadrul procesului de elaborare a politicilor. Cehia se situează mai puțin bine în ceea ce privește profesionalismul funcției publice, transparența guvernării și controlul corupției. Ameliorarea planificării strategice și a coordonării interministeriale și reducerea gradului de fragmentare la nivelul administrației locale ar îmbunătăți eficiența administrației publice. Deși a fost îmbunătățit, cadrul de achiziții publice poate fi adaptat într-o mai mare măsură. În pofida unor ușoare îmbunătățiri, corupția rămâne un motiv de îngrijorare pentru întreprinderi și riscă să îngreuneze și mai mult activitatea economică. Mai multe măsuri de combatere a corupției, inclusiv proiecte de lege privind activitatea de lobby și protecția avertizorilor, nu au fost încă adoptate.

                  (25)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Cehia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (26)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Cehiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Cehiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cehia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (27)

                  Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Cehia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să asigure reziliența sistemului de sănătate, să consolideze disponibilitatea personalului sanitar, asistența medicală primară și integrarea asistenței medicale, precum și introducerea serviciilor de e-sănătate.

                  2.

                  Să sprijine ocuparea forței de muncă prin politici active în domeniul pieței forței de muncă, prin furnizarea de competențe, inclusiv competențe digitale, și prin accesul la învățarea digitală.

                  3.

                  Să sprijine întreprinderile mici și mijlocii prin utilizarea pe scară mai largă a instrumentelor financiare pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, prin reducerea sarcinii administrative și prin îmbunătățirea e-guvernării. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către infrastructurile și tehnologiile digitale de mare capacitate, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către infrastructurile de transport durabile, inclusiv în regiunile miniere. Să asigure accesul la finanțare al întreprinderilor inovatoare și să amelioreze cooperarea dintre sectorul public și cel privat în domeniul cercetării și dezvoltării.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 15.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2020 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/22

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2020
      (2020/C 282/04)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Danemarca din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Danemarca în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Danemarca este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 5 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (10)

                  În prezent, Danemarca se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

                  (11)

                  În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 3,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,0 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 2,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 33,2 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 40,7 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (12)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Danemarca a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,9 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, compensarea temporară a costurilor fixe ale întreprinderilor, schema de compensare temporară a salariilor și un ajutor de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate. În plus, Danemarca a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, măsuri pe care Programul de convergență pentru 2020 le estimează la aproximativ 15 % din PIB. Măsurile respective includ amânările plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților, precum și garanțiile pentru împrumuturi (3,7 % din PIB). În comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, principala diferență este că Programul de convergență pentru 2020 include pierderile viitoare preconizate aferente garanțiilor de stat legate de COVID-19 (0,5 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Danemarca sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (13)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Danemarcei va fi de -7,2 % din PIB în 2020 și de -2,3 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

                  (14)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Danemarca. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (15)

                  Pandemia de COVID-19 a afectat Danemarca în mod semnificativ în prima jumătate a anului 2020, exercitând presiune asupra sistemului de sănătate și reducând semnificativ activitatea economică în anumite sectoare. Danemarca a pus în aplicare, în timp util, măsuri în vederea stopării pandemiei și a consolidării sistemului de sănătate, inclusiv inițiative extinse de atenuare a consecințelor economice. Încetinirea creșterii economice rezultată a fost abordată printr-o serie de măsuri economice și financiare ferme din partea guvernului și a Băncii Centrale, inclusiv prin acordarea unui sprijin direct pentru acoperirea parțială a costurilor fixe și a cheltuielilor salariale ale întreprinderilor, amânările plății impozitelor și furnizarea de lichidități pentru bănci și întreprinderi, scheme de creditare și alte măsuri de politică monetară. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Aceste măsuri au redus în mod efectiv șocul economic al pandemiei de COVID-19, însă nu au împiedicat pierderi semnificative de producție, un număr mare de falimente și de cazuri de insolvență, precum și creșterea semnificativă a șomajului și a numărului persoanelor expuse riscului de sărăcie, inclusiv în rândul celor aflate în situații vulnerabile (de exemplu, persoanele cu handicap). Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește moderat la aproximativ 6,5 % în 2020 și va coborî apoi sub 6 % în 2021.

                  (16)

                  Actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 subliniază necesitatea ca Danemarca să depună eforturi continue pentru a consolida reziliența sistemului său de sănătate. Una dintre problemele care constituie un motiv de îngrijorare deosebită este deficitul de lucrători în domeniul sănătății, precum și lipsa medicilor specialiști și a asistenților medicali, de exemplu în unitățile de terapie intensivă (în special, a asistenților medicali anesteziști). Este esențială continuarea eforturilor pentru abordarea acestor deficite de forță de muncă. Pe termen scurt, Danemarca ar trebui să depună eforturi pentru a asigura disponibilitatea produselor medicale esențiale, inclusiv a echipamentelor individuale de protecție pentru lucrătorii în domeniul sănătății. Sunt în curs activități de cercetare destinate nu numai găsirii unui tratament antiviral și a unui vaccin, ci și a unor modalități de testare mai eficiente și mai rapide.

                  (17)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Danemarca înregistrează rezultate bune în domeniul digitalizării, după cum reiese din Tabloul de bord al Agendei digitale al Comisiei Europene. Totuși, pentru a-și menține această poziție solidă pe termen lung și pentru a-și asigura competitivitatea și a beneficia de transformarea digitală, Danemarca ar avea nevoie de investiții în infrastructura digitală, precum și în educație, formare și perfecționare. Conform Planului național al Danemarcei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice. Cele mai multe investiții sunt necesare pentru crearea de noi capacități de producție a energiei din surse regenerabile, însă au fost identificate nevoi de investiții semnificative și în ceea ce privește gospodăriile (eficiența energetică și conversia instalațiilor de încălzire), transportul durabil, industria, precum și biogazul și încălzirea centralizată. Obiectivele politicii climatice a Danemarcei vizează reducerea cu 70 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, comparativ cu 1990, și atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050. În vederea îndeplinirii acestor obiective, consumul de energie ar trebui redus în mod gradual, ceea ce necesită investiții care să se bazeze pe o abordare cuprinzătoare și să se concentreze asupra celor mai promițătoare sectoare în materie de economii de energie. Redresarea economică în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 ar putea fi stimulată prin concentrarea la începutul perioadei a investițiilor verzi planificate și prin promovarea unor proiecte de investiții ambițioase în domeniul mediului, al climei, al energiei și al infrastructurii, cum ar fi cele vizând locuințele, energia eoliană offshore, conectivitatea în domeniul energiei și electrificarea căilor ferate. Transportul reprezintă cea mai mare sursă de emisii de gaze cu efect de seră în Danemarca și, prin urmare, este deosebit de relevantă luarea unor măsuri de politică suplimentare în acest domeniu. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Danemarca să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Danemarcei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (18)

                  În ansamblu, cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare (C&D) nu au condus la o mai mare creștere a productivității în Danemarca. Lipsește o strategie integrată în materie de inovare care să indice în mod clar ceea ce dorește Danemarca să realizeze în peisajul inovării la nivel mondial. Activitatea de cercetare și inovare rămâne concentrată într-un număr redus de întreprinderi mari și fundații, în special în sectorul farmaceutic și al biotehnologiei. Cele mai mari opt societăți reprezintă aproape 40 % din totalul cheltuielilor private pentru C&D (față de media la nivel mondial de 19 %). Cheltuielile totale pentru C&D rămân ridicate, însă numărul absolut de societăți care își desfășoară activitatea în domeniul C&D a scăzut față de 2009, în mare parte din cauza faptului că întreprinderile mai mici nu sunt implicate în acest domeniu. Doar 33 % din IMM-uri au introdus inovații în materie de produse sau procese. Prin urmare, ar putea fi necesare eforturi suplimentare în materie de politici pentru a extinde baza de inovare cu scopul de a include mai multe societăți. Pentru a răspunde evoluției nevoilor în materie de competențe după pandemia de COVID-19, având în vedere, de asemenea, viitoarele schimbări tehnologice, sunt necesare investiții susținute în programe de perfecționare și recalificare profesională, inclusiv prin intermediul învățării în rândul adulților.

                  (19)

                  Danemarca a luat măsuri pentru a-și consolida cadrul de combatere a spălării banilor. În 2019, a fost adoptată o nouă legislație, iar autoritățile naționale și autoritățile de reglementare au început să pună în aplicare o serie de măsuri de consolidare a cadrului național preventiv în materie de combatere a spălării banilor. Autorității de supraveghere financiară i-au fost acordate competențe de sancționare și un buget mai mare pentru consolidarea capacității sale de supraveghere în materie de combatere a spălării banilor. Unitatea de informații financiare a primit, de asemenea, personal și finanțare suplimentare. Este esențială transpunerea cadrului consolidat privind combaterea spălării banilor în măsuri eficace de supraveghere și de asigurare a respectării legii. În special, autoritatea de supraveghere în materie de combatere a spălării banilor va trebui să pună în aplicare pe deplin abordarea bazată pe riscuri. Unitatea de informații financiare va trebui să demonstreze că și-a utilizat capacitatea sporită pentru a soluționa în mod corespunzător deficiențele evidențiate în raportul Curții de Conturi din Danemarca.

                  (20)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (21)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Danemarca va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (22)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Danemarcei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (23)

                  Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să sporească reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin asigurarea de produse medicale esențiale suficiente și prin soluționarea deficitului de lucrători în domeniul sănătății.

                  2.

                  Să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, transportul durabil, precum și către cercetare și inovare. Să sprijine o strategie integrată în materie de inovare cu o bază de investiții mai largă.

                  3.

                  Să îmbunătățească eficacitatea supravegherii în materie de combatere a spălării banilor și să asigure punerea în aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 20.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2020 2020/C 282/05

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/27

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2020
      (2020/C 282/05)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Germania printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Germania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Germania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, excedentul de cont curent ridicat reflectă un nivel modest al investițiilor în raport cu economiile și are o incidență transfrontalieră.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Germania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, ceea ce implică un risc de adâncire a disparităților pe teritoriul Germaniei. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  Germania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 20 aprilie 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Germania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7¼ % din PIB în 2020. După o scădere la 59,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 75¼ % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Germania a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 7,2 % din PIB. Măsurile includ acordarea de sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi, acordarea de asistență specifică pentru întreprinderile mici și lucrătorii independenți prin intermediul granturilor și împrumuturilor, precum și facilitarea accesului la programele de șomaj tehnic pentru a evita concedierile. În plus, Germania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 24,9 % din PIB. Aceste măsuri constau în garanții pentru împrumuturi acordate în principal de banca de dezvoltare deținută de stat KfW, precum și de noul Fond de stabilizare economică, creat ca răspuns la pandemia de COVID-19. Spre deosebire de Programul de stabilitate pentru 2020, în estimările Comisiei amânarea plății impozitelor și compensațiile bugetare pentru reducerea veniturilor fiscale ca urmare a încetinirii creșterii economice nu sunt considerate măsuri discreționare cu impact bugetar. În general, măsurile adoptate de Germania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Germaniei va fi de –7,0 % din PIB în 2020 și de –1,5 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 75,6 % în 2020 și la 71,8 % în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Germania. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (16)

                  Prima infecție din Germania a fost înregistrată la 27 ianuarie 2020, iar numărul de cazuri de COVID-19 a început să crească exponențial în martie 2020. Autoritățile germane au răspuns ulterior prin măsuri de izolare pentru a limita răspândirea virusului, cum ar fi închiderea tuturor magazinelor neesențiale de vânzare cu amănuntul, a restaurantelor, a localurilor de divertisment și culturale, a unităților sportive, a școlilor și a universităților. Au fost interzise toate adunările publice de mai mult de două persoane, iar cetățenilor li s-a cerut să păstreze toate contactele sociale la un nivel minim. Industria prelucrătoare nu a făcut obiectul unor măsuri de izolare propriu-zise. Cu toate acestea, fabricile importante au fost închise pe o perioadă de câteva săptămâni din cauza perturbării comerțului exterior și a scăderii cererii. Perspectiva economică s-a deteriorat puternic, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 indicând o scădere a PIB-ului de 6,5 % în 2020. Chiar dacă extinderea regimurilor de șomaj tehnic (Kurzarbeit) ajută întreprinderile să își păstreze lucrătorii, o creștere a șomajului pare imposibil de evitat. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 4 % în 2020 și va coborî apoi la 3,5 % în 2021.

                  (17)

                  Pentru a atenua consecințele economice, guvernul german a reacționat rapid și a adoptat măsuri de anvergură. Se oferă până la 50 de miliarde EUR sub formă de asistență imediată (granturi directe) pentru întreprinderile mici, pentru lucrătorii independenți și pentru liber-profesioniști. Prin intermediul Fondului de stabilizare economică nou creat și al băncii publice de dezvoltare KfW, guvernul a extins volumul împrumuturilor și accesul la acestea pentru întreprinderile de diferite dimensiuni, acoperind până la 80-90 % din riscul de credit al băncii creditoare (în anumite cazuri speciale, până la 100 %). Fondul de stabilizare economică poate sprijini, de asemenea, societățile mari prin furnizarea temporară de capital propriu suplimentar. Pentru a consolida lichiditatea societăților, au fost adoptate ajustări ale amânărilor plății impozitelor, ale plăților anticipate și ale penalităților. Normele în materie de insolvență au fost modificate pentru a evita procedurile de insolvabilitate tehnică. Statele (Länder) completează măsurile federale cu propriile lor programe de sprijin. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Este probabil ca criza provocată de pandemia de COVID-19 să exercite o presiune și mai mare asupra rentabilității deja scăzute a sectorului bancar german. Astfel, pare justificată pentru băncile germane reducerea în continuare a costurilor în vederea îmbunătățirii rentabilității și a eliberării de fonduri pentru investiții în tehnologiile informației și crearea organică de capital. O consolidare suplimentară ar fi, de asemenea, benefică în acest sens.

                  (18)

                  După ce a demarat energic la începutul anului, piața forței de muncă s-a deteriorat ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a măsurilor restrictive conexe. Pentru a atenua impactul crizei pe plan social și asupra ocupării forței de muncă, guvernul a oferit un sprijin substanțial prin intermediul regimului de șomaj tehnic Kurzarbeit. Guvernul a simplificat condițiile de accesare a regimului, l-a extins retroactiv la lucrătorii temporari și și-a sporit nivelul de compensare, contribuind astfel la păstrarea locurilor de muncă și la protejarea veniturilor gospodăriilor. Angajatorii beneficiază de un ajutor financiar care constă într-o exonerare de la plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru timpul de lucru pierdut. Facilitarea accesului la sprijinul pentru venitul minim (bazat pe cartea a II-a din Codul social german Sozialgesetzbuch/SGB) le oferă ajutor beneficiarilor confruntați cu pierderi de venituri. În plus, familiile cu venituri mici sunt sprijinite printr-un acces simplificat la suplimentul pentru copii. În plus, locatarii care se confruntă cu o pierdere de venituri sunt protejați temporar împotriva evacuării. Deși Germania a avut rezultate bune în ceea ce privește tabloul de bord social pe care se bazează Pilonul european al drepturilor sociale, lacunele în materie de acoperire a protecției sociale, dacă nu sunt remediate, pot conduce la reducerea venitului grupurilor vulnerabile în contextul crizei actuale.

                  (19)

                  În cadrul eforturilor depuse pentru abordarea consecințelor sanitare ale pandemiei, Germania a beneficiat de sistemul său de sănătate universal, care oferă acces la asistență medicală de înaltă calitate, și a reușit să își sporească rapid capacitatea de testare și de terapie intensivă. Cu toate acestea, actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 subliniază necesitatea continuă de a consolida reziliența sistemului de sănătate. Disponibilitatea personalului de asistență medicală și atractivitatea profesiei rămân o problemă. În pofida unui număr relativ ridicat de asistenți medicali pe cap de locuitor, spitalele semnalează din ce în ce mai multe posturi de asistent medical vacante. Coordonarea între furnizorii de asistență medicală primară și furnizorii de servicii medicale spitalicești, precum și între serviciile medicale și cele sociale ar putea fi, de asemenea, îmbunătățită și sprijinită prin instrumente digitale. Infrastructura de e-sănătate este implementată într-un ritm accelerat, însă utilizarea serviciilor de sănătate și de îngrijire online, a prescripțiilor electronice și a schimbului de date medicale rămâne cu mult sub media Uniunii. O nouă lege adoptată în martie 2020 contribuie la atenuarea consecințelor economice ale pandemiei de COVID-19 în principal pentru spitale și medicii care își desfășoară activitatea în cabinete private. Cu toate acestea, pentru a menține îngrijirea medicală în toate domeniile, va trebui să fie asigurată finanțarea pe termen lung a instituțiilor medicale, întrucât amânarea intervențiilor chirurgicale și a tratamentelor care nu erau indispensabile a afectat veniturile financiare ale instituțiilor din sectorul sănătății, iar resursele disponibile sunt utilizate pentru a achiziționa teste și echipamente prioritare. Germania, care dispune de o bază de cercetare solidă, are capacitatea de a întreprinde măsuri specifice de cercetare și inovare pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, inclusiv dezvoltarea de vaccinuri și terapii și crearea unei rețele de cercetare pentru a regrupa și a consolida activitățile de cercetare ale medicinei universitare germane și pentru a oferi sprijin Coaliției pentru inovare în domeniul pregătirii în eventualitatea apariției unei epidemii.

                  (20)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private. Investițiile publice și private au continuat să crească în mod viguros în 2019, dar nu au permis acoperirea tuturor nevoilor de investiții. Investițiile publice se situează sub rata de înlocuire la nivel municipal, unde investițiile restante s-au mai diminuat ca număr, dar rămân la un nivel ridicat, de 4,0 % din PIB, și sunt încă frânate de constrângerile în materie de capacitate și planificare. Investițiile în tehnologiile ecologice și în energia verde care au fost deja planificate, de exemplu proiectele pentru renovarea clădirilor și sursele regenerabile de energie, pot fi concentrate la începutul perioadei. În pofida inițiativelor recente, atingerea obiectivelor de decarbonizare pe termen scurt și mediu și a obiectivelor privind neutralitatea climatică pentru 2050 rămâne o provocare. Acest lucru este valabil și pentru obiectivele în materie de mediu și de eficiență energetică, deoarece stimulentele în materie de prețuri, în special în condițiile scăderii prețurilor petrolului ca urmare a actualei crize provocate de pandemia de COVID-19, descurajează comportamentele care respectă clima și mediul. Transformarea Germaniei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții publice și private considerabile, pe o perioadă îndelungată, în domeniul energiei din surse regenerabile, al infrastructurii electrice, al eficienței energetice, al economiei circulare și al transportului durabil, printre altele. În plus, Biroul Federal de Audit din Germania a criticat raportul cost-eficacitate al măsurilor legate de tranziția către energia verde. Sunt necesare mai multe eforturi și investiții susținute în rețelele energetice pentru a profita de beneficiile unui sistem energetic durabil pe deplin integrat, cu semnale de preț coerente. Mobilitatea curată poate fi promovată prin intermediul unor măsuri de reglementare adecvate și prin investiții mai ample și mai rapide în infrastructuri de transport durabil și în soluții de mobilitate curată. Investițiile suplimentare în cercetare și dezvoltare (C&D) sunt esențiale pentru a favoriza o redresare către o economie mai durabilă și mai competitivă. Cheltuielile cu educația și cercetarea au crescut ușor de la 9,2 % din PIB în 2017 la 9,31 % din PIB în 2018, situându-se astfel sub obiectivul național anterior de 10 %. Investițiile private în C&D sunt din ce în ce mai concentrate în cadrul marilor întreprinderi. În ciuda măsurilor de politică, oferta de locuințe a rămas mult sub obiectivul anual care constă în construcția a 375 000 de noi apartamente între 2017 și 2021. Politicile de încurajare a investițiilor în locuințe noi ar aborda acest dezechilibru și ar îmbunătăți accesibilitatea locuințelor. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Germania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Germaniei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (21)

                  Infrastructurile și serviciile digitale moderne sunt esențiale atunci când mobilitatea este restricționată. Investițiile în infrastructurile și în serviciile publice digitale pot sprijini redresarea economică și pot contribui la reducerea decalajului dintre Germania și alte țări în ceea ce privește acoperirea rețelelor de capacitate foarte mare, care rămâne substanțial. În Germania, această acoperire a fost de 32,7 % în 2019, comparativ cu media Uniunii de 44 %, în timp ce acoperirea liniilor bazate pe FTTP (fibre to the premises) a fost de 10,5 %, cu mult sub media Uniunii de 33,5 %. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat importanța serviciilor digitale conectate. Lacunele în materie de conectivitate pot fi unul dintre factorii principali care împiedică investițiile în digitalizare, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care înregistrează în continuare întârzieri în adoptarea tehnologiilor digitale. Rezultatele obținute de Germania în ceea ce privește serviciile publice digitale sunt încă insuficiente în comparație cu celelalte state membre, în pofida unei îmbunătățiri a acestor servicii pentru întreprinderi. Cu toate acestea, nivelul de interacțiune online între autoritățile publice și publicul larg este foarte scăzut. Punerea în aplicare a Legii privind accesul online se desfășoară lent, iar îndeplinirea obiectivului de digitalizare a tuturor celor 575 de servicii până la sfârșitul anului 2022 va fi o provocare. Legea respectivă ar trebui să fie pusă în aplicare de către toate organismele publice implicate – autoritățile federale, statale și locale – pentru a genera îmbunătățiri mai semnificative în administrația publică digitală.

                  (22)

                  Este important ca sarcinile administrative și de reglementare să fie menținute la un nivel scăzut pe perioada punerii în aplicare a măsurilor de sprijin și dincolo de aceasta. Menținerea sarcinii administrative la un nivel minim pentru accesul la măsurile de sprijin ar trebui să le permită întreprinderilor mai mici să beneficieze de același sprijin din partea intermediarilor ca și întreprinderile mai mari. O reducere a altor sarcini administrative în sens mai larg, și anume, dincolo de măsurile de sprijin, de exemplu prin aplicarea flexibilității pentru procedurile birocratice neesențiale, poate oferi un sprijin suplimentar pentru IMM-uri.

                  (23)

                  Chiar înainte de apariția crizei provocate de pandemia de COVID-19, progresele tehnologice transformau deja piața forței de muncă, necesitând o finanțare sporită a educației și a formării, inclusiv pentru recalificare și actualizarea competențelor, precum și pentru îmbunătățirea competențelor digitale. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a făcut ca această necesitate să fie și mai urgentă, în special în cazul lucrătorilor angajați în sectoare care ar putea fi afectate de distanțarea socială pentru o perioadă mai îndelungată sau al celor expuși riscului de a deveni șomeri. Evoluția bruscă către o societate mai digitalizată și către educația la domiciliu poate reprezenta o provocare deosebită pentru elevii și studenții vulnerabili care nu au acces la soluții digitale și nu beneficiază de sprijin acasă, inclusiv pentru studenții cu handicap. Este necesar să se asigure în special faptul că toți elevii și studenții dobândesc competențele-cheie stabilite în programa de învățământ și că lunile de întrerupere din cauza pandemiei de COVID-19 nu îi vor pune într-o situație dezavantajată pentru tot restul vieții. Inegalitățile deja existente în ceea ce privește competențele de bază, legate de mediile socioeconomice și de contextul de migrație din care provin unii elevi, riscă să fie exacerbate. Criza a evidențiat importanța dezvoltării în continuare a sistemului educațional pentru a promova o redresare inteligentă și favorabilă incluziunii și pentru a rămâne pe calea cea bună către tranziția verde și digitală.

                  (24)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (25)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Germania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (26)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Germania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (27)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Germaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (28)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (29)

                  În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 2 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în perioada 2020-2021, Germania să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să mobilizeze resurse adecvate și să consolideze reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin implementarea serviciilor de e-sănătate.

                  2.

                  Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către transportul durabil, sistemele energetice curate, eficiente și integrate, infrastructurile și competențele digitale, precum și către locuințe, educație, cercetare și inovare. Să îmbunătățească serviciile publice digitale la toate nivelurile și să încurajeze digitalizarea în IMM-uri. Să reducă sarcina administrativă și de reglementare care le revine întreprinderilor.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 24.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.