               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 530 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România
            {SWD(2021) 530 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)În urma unei recomandări a Comisiei din 4 martie 2020
                  1
                pe baza unui deficit excesiv planificat în 2019, Consiliul a decis la 3 aprilie 2020, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în România
                  2
                exista un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până în 2022 cel târziu
                  3
               , în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului
                  4
               .

               (4)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o Comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere (PSC)
                  5
               . Clauza respectivă, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97
                  6
               , precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă a creșterii economice rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei.

               (5)La 15 septembrie 2020, România și-a prezentat raportul privind măsurile luate în urma Recomandării Consiliului din 3 aprilie 2020. Raportul a indicat o deteriorare majoră a finanțelor publice în cursul anului 2020, în principal din cauza pandemiei de COVID-19.

               (6)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind situația bugetară a României
                  7
               . Având în vedere incertitudinea excepțională persistentă creată de pandemia de COVID-19 și impactul ei macroeconomic și bugetar extraordinar, Comisia a considerat că, în acel moment, nu se putea lua nicio decizie cu privire la alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive (PDE) inițiate pentru România. În special, această incertitudine excepțională, inclusiv în ceea ce privește elaborarea unei traiectorii credibile pentru politica bugetară, nu a permis Comisiei să prezinte, în acel stadiu, o recomandare de recomandare a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Comisia a declarat că va reevalua situația bugetară a României în primăvara anului 2021, pe baza datelor privind execuția bugetară din 2020, a bugetului pe 2021 și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și că, dacă este cazul, va propune noi măsuri în cadrul PDE, ținând seama de aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din PSC în 2021.

               (7)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare care oferă orientări politice suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat punctul de vedere al Comisiei conform căruia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui să fie luată în cadrul unei evaluări globale a stării economiei, criteriul cantitativ esențial fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro în comparație cu nivelurile anterioare crizei (sfârșitul anului 2019). La 2 iunie 2021, Comisia a adoptat o comunicare privind coordonarea politicilor economice în 2021
                  9
               . Conform acestei comunicări, clauza derogatorie generală din Pactul de stabilitate și de creștere va continua să se aplice în 2022 și se preconizează că va fi dezactivată începând din 2023.

               (8)Potrivit unei actualizări a Monitorului privind sustenabilitatea datoriei din 2020 al Comisiei pentru a reflecta cele mai recente previziuni ale Comisiei din primăvara anului 2021, riscurile legate de sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung ale României rămân ridicate. Aceste riscuri trebuie abordate printr-un plan bugetar pe termen mediu adecvat, susținut de măsuri structurale.

               (9)Având în vedere recesiunea economică semnificativă cauzată de pandemia de COVID-19 și necesitatea conexă de politici bugetare pentru a sprijini redresarea în 2021 și 2022, Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 nu mai oferă o bază relevantă pentru orientările de politică bugetară pentru România.

               (10)În temeiul articolului 3 alineatul (5) ultima teză din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat în cazul unei recesiuni economice grave în zona euro sau în Uniune în ansamblu, cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu.

               (11)În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în cauză care stabilește, de asemenea, un termen pentru corectarea deficitului excesiv. Recomandarea urmează să stabilească un termen de maximum șase luni pentru ca statul membru în cauză să întreprindă măsuri eficiente pentru a corecta deficitul excesiv, termen care poate fi redus la trei luni, atunci când gravitatea situației justifică acest lucru. De asemenea, într-o recomandare privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care corespund, conform previziunilor care stau la baza recomandării, unei ameliorări anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință.

               (12)PIB-ul real al României s-a contractat cu 3,9 % în 2020. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 5,1 % în 2021 și cu 4,9 % în 2022. Se preconizează o redresare a consumului privat pe măsură ce va crește rata de vaccinare și se vor elimina treptat măsurile de distanțare socială, în timp ce creșterea salariilor ar urma să rămână semnificativă. Începerea proiectelor din cadrul Planului de redresare și reziliență (PRR) este menită să dea un nou impuls creșterii investițiilor. Contribuția exporturilor nete (exporturi minus importuri) ar urma să rămână negativă pe perioada analizată în previziuni. Aceasta deoarece se preconizează că importurile urmează să fie stimulate de redresarea consumului privat, precum și de creșterea investițiilor. Se preconizează că exporturile vor fi susținute de o redresare a cererii externe, dar vor rămâne mai puțin dinamice decât importurile. Perspectivele de creștere sunt supuse unor riscuri echilibrate. Pe de o parte, o strategie bugetară credibilă pe termen mediu poate contribui la înlăturarea preocupărilor legate de sustenabilitatea finanțelor publice, mai ales când este combinată cu reforme ambițioase (inclusiv cele cuprinse în planul de redresare și reziliență). Acest lucru ar contribui la remedierea dezechilibrelor macroeconomice ale României, la reducerea riscurilor la adresa stabilității financiare și la creșterea sustenabilă, inclusiv prin îmbunătățirea climatului investițional. Pe de altă parte, incertitudinea în ceea ce privește elaborarea politicilor publice și întârzierile sau ineficiențele în punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență ar putea avea efecte negative asupra încrederii.

               (13)La 2 martie 2021, Parlamentul României a adoptat bugetul României pentru 2021 și strategia bugetară pe termen mediu a României. Această strategie bugetară, împreună cu informațiile privind profilul sprijinului financiar nerambursabil și al împrumuturilor acordate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (denumit în continuare „mecanismul”), a fost luată în considerare în Programul de convergență pentru 2021, care a fost prezentat Comisiei la 5 mai 2021. Pornind de la un deficit public de 9,2 % din PIB în 2020, Programul de convergență vizează un deficit public sub 3 % din PIB până în 2024, în următoarele etape: 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024. Ajustarea bugetară prevăzută în programul de convergență se bazează în cea mai mare parte pe cheltuieli. Se preconizează controlul cheltuielilor (reducere ca procent din PIB), în special pentru salariile din sectorul public (reducere cu 1,4 puncte procentuale în perioada 2022-2024) și pentru transferurile sociale (reducere cu 0,9 puncte procentuale în perioada 2022-2024).

               (14)Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, prelungite până în 2024, estimează un deficit public de 8,0 % din PIB în 2021, de 7,1 % din PIB în 2022 și de 6,8 % din PIB în 2023 și 2024. Aceste previziuni iau în considerare cheltuielile preconizate a fi finanțate prin sprijin financiar nerambursabil și împrumuturi din partea mecanismului, astfel cum este prezentat în Programul de convergență al României și în informațiile suplimentare furnizate de România. Scăderea deficitului bugetar preconizată de Comisie este determinată în principal de expirarea treptată a măsurilor de urgență adoptate ca răspuns la pandemia de COVID-19, de veniturile mai mari determinate de redresarea economică preconizată și de impactul pozitiv suplimentar al investițiilor și reformelor preconizate a fi finanțate de mecanism. În plus, guvernul român a decis să înghețe salariile din sectorul public în 2021 și 2022, să amâne creșterea pensiilor în 2021 și să majoreze pensiile într-un ritm moderat în 2022, ceea ce contribuie la o îmbunătățire a perspectivei comparativ cu cea din previziunile Comisiei din toamna anului 2020. Aceste modificări au fost deja legiferate. În plus, guvernul intenționează să adopte o nouă legislație privind pensiile care să mențină cheltuielile cu pensiile la un nivel în general stabil ca procent din PIB. Deficitul mai ridicat din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, comparativ cu cel din Programul de convergență al României, rezultă din faptul că consolidarea planificată nu este pe deplin susținută de măsuri adoptate sau anunțate în mod credibil și, prin urmare, nu a putut fi luată în considerare în previziunile Comisiei. Deficitul structural, potrivit proiecției Comisiei, ar urma să se îmbunătățească cu 0,7 puncte procentuale din PIB în 2021, cu 0,5 puncte procentuale din PIB în 2022 și să se deterioreze cu 0,1 puncte procentuale din PIB în 2023 și 0,4 puncte procentuale din PIB în 2024.

               (15)Datoria publică era de 34,7 % din PIB la sfârșitul anului 2018, de 35,3 % din PIB la sfârșitul anului 2019 și de 47,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că datoria publică va crește la 49,7 % din PIB la sfârșitul anului 2021, la 52,7 % din PIB la sfârșitul anului 2022 și la 59,5 % din PIB la sfârșitul anului 2024, apropiindu-se astfel pentru prima dată de valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat, în absența unor măsuri corective suplimentare față de cele deja adoptate sau anunțate în mod credibil.

               (16)Analiza sustenabilității datoriei pe termen mediu și lung, actualizată după previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, confirmă că riscurile la adresa sustenabilității sunt ridicate pe termen mediu. Conform unei proiecții de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice în PIB va continua să crească în perioada respectivă și va atinge un nivel apropiat de 90 % din PIB. Riscurile la adresa sustenabilității datoriei sunt determinate de deficitele bugetare mari, de costurile îmbătrânirii populației și de vulnerabilitatea traiectoriei datoriei la șocurile macrobugetare. Creșterile pensiilor legiferate în vara anului 2019 și, pentru moment, amânate până la sfârșitul anului 2022, reprezintă sursa predominantă a riscurilor legate de sustenabilitatea datoriei. Structura datoriei, cu o pondere ridicată a datoriei denominate în valută și o pondere semnificativă a datoriei deținute de nerezidenți, se adaugă la riscurile privind sustenabilitatea datoriei, deși intervențiile Băncii Naționale a României pe piața secundară au contribuit la menținerea costurilor îndatorării publice la niveluri favorabile în 2020. Mai mult, există riscuri legate de datoriile contingente care decurg din garanțiile de stat (reprezentând 1,4 % din PIB) acordate întreprinderilor și persoanelor care desfășoară activități independente în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Se preconizează că nevoile brute de finanțare vor crește. În schimb, se preconizează că reformele și investițiile din cadrul Next Generation EU, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace, vor avea un impact pozitiv asupra creșterii PIB-ului în anii următori, contribuind astfel la sustenabilitatea datoriei.

               (17)În temeiul articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, corectarea deficitului excesiv trebuie să se încheie în anul următor identificării acestuia, cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale. Traiectoria de ajustare ar trebui să fie stabilită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ținând seama de poziția economică și bugetară a statului membru.

               (18)În situația actuală, în România există astfel de circumstanțe speciale. Acordarea unui an suplimentar României, fapt care ar fi în conformitate cu regula prevăzută la articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ar necesita o ajustare bugetară foarte puternică și ar conduce la pierderi semnificative de producție, riscând astfel să compromită redresarea economică după pandemia de COVID-19. O strategie de ajustare cu termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv până în 2024, deși necesită în continuare ajustări anuale substanțiale, ar implica un efort mai lent și ar asigura un echilibru optim între consolidarea bugetară și sprijinirea redresării economice. Noua traiectorie de ajustare ține seama, de asemenea, de modificarea situației bugetare, inclusiv de evoluțiile bugetare din 2020 și de noua strategie bugetară pusă în aplicare de guvernul român. Reformele, inclusiv cele care îmbunătățesc gestionarea finanțelor publice, ar contribui la asigurarea unei corectări durabile a deficitului excesiv. Având în vedere aceste considerații și în conformitate cu orientările de politică bugetară stabilite în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2021, stabilirea termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv în 2024 este justificată.

               (19)O traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă în acest termen-limită ar presupune ca România să atingă o țintă de deficit bugetar de 8,0 % din PIB în 2021, de 6,2 % din PIB în 2022, de 4,4 % din PIB în 2023 și de 2,9 % din PIB în 2024, în conformitate cu obiectivele proprii ale guvernului. Acest lucru, pe baza previziunilor Comisiei, este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, de 1,3 % în 2022, de 0,9 % în 2023 și de 0,0 % în 2024
                  10
               . Aceste rate de creștere a cheltuielilor publice primare nete vor fi indicatorul principal utilizat pentru evaluarea efortului bugetar, în cazul în care este necesară o analiză atentă. Ajustarea bugetară anuală corespunzătoare a soldului structural este de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024.

               (20)Pentru a evalua impactul potențial al politicii bugetare globale asupra producției, în contextul actual, plățile considerabile de la bugetul Uniunii Europene (din mecanism și alte fonduri ale Uniunii) ar trebui incluse în agregatul cheltuielilor relevante, ca măsură a orientării bugetare
                  11
               . Pe această bază, se preconizează că fondurile Uniunii vor avea un impact pozitiv semnificativ asupra economiei românești în următorii ani. Mai exact, investițiile și reformele sprijinite de mecanism oferă României o oportunitate de a-și îmbunătăți poziția bugetară de bază pe termen mediu, sprijinind în același timp creșterea și crearea de locuri de muncă.

               (21)Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să garanteze corectarea durabilă a deficitului excesiv, vizând în același timp îmbunătățirea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere a economiei. Reformele de natură bugetară și economică mai amplă, inclusiv reformele sistemului de pensii, ale administrației fiscale, ale salariilor din sectorul public și ale guvernanței întreprinderilor de stat, ar trebui să sprijine eforturile de consolidare bugetară și să asigure sustenabilitatea acestora.

               (22)Începând din 2016, România a derogat în mod sistematic și repetat de la normele sale fiscal-bugetare naționale și de la calendarul de adoptare a strategiei bugetare pe termen mediu, consacrate în cadrul bugetar național. Pe viitor, ajustarea bugetară a României ar fi sprijinită de aplicarea integrală a cadrului bugetar național,

               ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               (1)România ar trebui să pună capăt situației de deficit excesiv cel mai târziu în 2024.

               (2)România ar trebui să atingă o țintă de deficit bugetar de 8,0 % din PIB în 2021, de 6,2 % din PIB în 2022, de 4,4 % din PIB în 2023 și de 2,9 % din PIB în 2024, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, de 1,3 % în 2022, de 0,9 % în 2023 și de 0,0 % în 2024. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,7 % din PIB în 2021, de 1,8 % din PIB în 2022, de 1,7 % din PIB în 2023 și de 1,5 % din PIB în 2024.

               (3)România ar trebui să pună în aplicare integral măsurile deja adoptate pentru 2021. România ar trebui să precizeze și să pună în aplicare măsurile suplimentare necesare pentru corectarea deficitului său excesiv până în 2024. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure corectarea sustenabilă, într-o manieră favorabilă creșterii. Orice câștig excepțional ar trebui utilizat pentru a reduce deficitul public.

               (4)Consiliul stabilește data de 15 octombrie 2021 ca termen-limită până la care România trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, să prezinte un raport privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. Ulterior, România ar trebui să raporteze cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestei recomandări cel puțin o dată la șase luni, până la corectarea deficitului excesiv.

               În plus, România ar trebui să asigure aplicarea integrală și eficace a cadrului bugetar național. Pentru a asigura succesul strategiei bugetare pe termen mediu, va fi, de asemenea, important să se sprijine consolidarea bugetară cu reforme cuprinzătoare.

               Prezenta recomandare se adresează României.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        COM/2020/91 final.

                     (2)

                        JO L 110, 8.4.2020, p. 58.

                     (3)

                        JO C 116, 8.4.2020, p. 1.

                     (4)

                        Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

                     (5)

                        COM/2020/123 final.

                     (6)

                        Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 209, 2.8.1997, p. 1).

                     (7)

                        COM/2020/752 final.

                     (8)

                        COM/2021/105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (11)

                        Orientarea bugetară globală este măsurată prin compararea variației cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare în materie de venituri, dar incluzând modificările cheltuielilor finanțate de mecanism și de alte tipuri de sprijin financiar nerambursabil de la Uniunea Europeană) cu rata medie de creștere potențială pe 10 ani. Totuși, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea economică potențială a României. Un semn negativ al indicatorului corespunde unei creșteri mai mari a cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 515 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Lituaniei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Lituaniei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               .

               (4) Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (5)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Lituaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiect sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. La 21 decembrie 2020, Lituania a transmis un proiect de plan bugetar actualizat pentru 2021. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Lituaniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiect sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (6)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (7)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (8)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (9)La 30 aprilie 2021, Lituania și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (10)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Lituaniei a fost de 7,4 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 47,3 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 8,0 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 7,1 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Lituania a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 2,7 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Lituaniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

               (11)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare din programul de stabilitate este prudent în 2021 și 2022. Se estimează că PIB-ul real va crește cu 2,6 % în 2021 și 3,2 % în 2022. Scenariul macroeconomic nu a luat în considerare investițiile care urmează să fie finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 2,9 % în 2021 și cu 3,9 % în 2022. Estimările Comisiei referitoare la PIB sunt mai mari, în principal ca urmare a ipotezei referitoare la o redresare mai puternică a cererii interne, inclusiv investițiile care urmează să fie finanțate prin Mecanismul de redresare și reziliență.

               (12)În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 7,4 % din PIB în 2020 la 8,1 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 52,1 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 8,9 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,2 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public în 2021 va ajunge la 8,2 %, în timp ce ponderea datoriei în PIB ar urma să ajungă la 51,9 % din PIB.

               (13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Lituania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Lituania în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei, în 2023, impactul rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în creșteri ale salariilor în sectorul public, ale pensiilor și ale altor beneficii.

               (14)Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,8 % în 2022, 1,0 % în 2023 și 0,9 % în 2024. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile sale bugetare.

               (15)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (16)În Programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Lituaniei va scădea la 6,0 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va crește la 54,2 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public va ajunge la 6,0 %, în timp ce ponderea datoriei în PIB ar urma să ajungă la 54,1 % din PIB.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 2,0 % din PIB
                  11
               . Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește, cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 1,8 puncte procentuale din PIB.

               (17)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (18)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 4,0 % în 2023 la 2,2 % din PIB în 2024. Se prevede că deficitul public nu va mai depăși 3 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la + 2,1 % din PIB în 2023 și 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  13
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1,9 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 5¼ %
                  14
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Lituaniei.

               (19)Se estimează că ponderea datoriei publice va rămâne la 57,9 % din PIB în 2023 și 2024. Pe termen mediu, se constată că Lituania se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară
                  15
               .

               (20)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative și să includă elemente cuantificate diferențiate, ca parte a orientărilor pe termen mediu. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Lituania ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

                RECOMANDĂ CA LITUANIA:

               1.În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Lituaniei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 95.

                     (6)

                        Până la adoptarea finală de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf
                  .

                     (7)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (13)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (14)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (15)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 516 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Luxemburgului
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Luxemburgului să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               . Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Luxemburgului este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiect sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (8)La 30 aprilie 2021, Luxemburgul și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (9)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Luxemburgului a fost de 4,1 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 24,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 6,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,6 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Luxemburgul a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,7 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Luxemburgului, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

               (10)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este realist în 2021 și favorabil în 2022. Programul de stabilitate estimează că PIB-ul real va crește cu 4,0 % în 2021 față de 4,5 % potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care iau în considerare o contribuție mai importantă la creștere provenită din cererea internă și exporturile nete. Pentru 2022, se estimează că PIB-ul real va crește cu 4,0 % în programul de stabilitate, ca urmare a unei creșteri mai puternice a contribuției exporturilor nete decât în previziunile Comisiei, unde se situează la nivelul de 3,3 %.

               (11)În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 4,1 % din PIB în 2020 la 2,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 26,8 % din PIB. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 4,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 0,6 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o pondere a datoriei similară în 2021, dar o îmbunătățire mai mare a deficitului, până la 0,3 % din PIB, legată în principal de o diminuare mai mare a cheltuielilor publice.

               (12)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Luxemburgul a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Luxemburg în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (13)Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. În schimb, previziunile Comisiei estimează, în absența informațiilor suficient de detaliate referitoare la Planul național de redresare și reziliență, o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate din Fondul de redresare și reziliență, în valoare de aproximativ 0,03 % din PIB pe an.

               (14)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica fiscală să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (15)În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Luxemburgului va scădea la 1,3 % din PIB în 2022, în principal datorită creșterii veniturilor publice și a scăderii cheltuielilor sociale ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va crește la 28,0 % din PIB în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (0,1 %) și a ponderii datoriei (26,8 %).

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 0,2 % din PIB
                  11
               . Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

               (16)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (17)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 0,4 % din PIB în 2023 la 0,0 % din PIB în 2024 și se va transforma într-un excedent de 0,4 % din PIB în 2025. Programul nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 5 %
                  13
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Luxemburgului.

               (18)În programul de stabilitate se prevede că ponderea datoriei publice va scădea de la 28,4 % din PIB în 2023 la 28,2 % din PIB în 2024. Se consideră că Luxemburgul se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  14
               .

               (19)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Luxemburg ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA LUXEMBURGUL:

               1.În 2022, să aplice o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Luxemburgului și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 101.

                     (6)

                        Până la adoptarea finală de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf.

                     (7)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

                     (13)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (14)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 520 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Austriei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Austriei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               . Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Austriei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în plan sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. El va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, este necesar ca politicile bugetare ale statelor membre să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (8)La 28 aprilie 2021, Austria și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (9)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Austriei a fost de 8,9 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 83,9 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 9,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 6,8 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Austria a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 3,5 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Austriei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (10)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare din Programul de stabilitate este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului, PIB-ul real ar urma să crească moderat cu 1,5 % în 2021 și să cunoască o revenire puternică de 4,7 % în 2022. Această situație este comparabilă cu creșterea reală de 3,4 % în 2021 și de 4,3 % în 2022 din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența dintre cele două previziuni se datorează, în principal, diferitelor date-limită ale acestora, ceea ce a permis ca previziunile Comisiei să ia în considerare estimarea-semnal peste așteptări pentru PIB-ul din primul trimestru, publicată la sfârșitul lunii aprilie. În plus, previziunile Comisiei iau în considerare relaxarea restricțiilor din luna aprilie în anumite părți ale țării și anunțul guvernului cu privire la o relaxare substanțială a măsurilor de limitare a răspândirii bolii începând cu jumătatea lunii mai.

               (11)În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 8,9 % din PIB în 2020 la 8,4 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 89,6 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 9,2 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,8 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste previziuni sunt mai puțin favorabile în comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul public se va îmbunătăți la 7,6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei ar urma să crească la 87,2 % din PIB în 2021. Acest lucru este în mare parte rezultatul scenariului macroeconomic mai favorabil din previziunile Comisiei.

               (12)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Austria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor deosebit de afectate. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Austria în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei, în 2023, impactul rezidual al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în prime pentru investiții, introducerea amortizării degresive și reducerea impozitului pe venit al persoanelor fizice, precum și transferuri de capital. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ ⅒ % din PIB, care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și implicit sustenabilitatea.

               (13)Programul de stabilitate pentru 2021 preconizează investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2020, 0,1 % în 2021, 0,3 % în 2022, 0,3 % în 2023 și 0,2 % din PIB în 2024. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ integral aceste granturi în proiecțiile bugetare.

               (14)Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor fi diminuat. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (15)În Programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Austriei va scădea la 4,3 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a creșterii economice puternice preconizate de 4,7 % în termeni reali, a redresării așteptate pe piața forței de muncă și a consumului privat puternic. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 88,1 % din PIB în 2022. Aceste previziuni sunt mai puțin favorabile în comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul public se va îmbunătăți la 3,0 % din PIB în 2022, în timp ce ponderea datoriei ar urma să scadă la 85,0 % din PIB în 2022. Acest lucru este în mare parte rezultatul unui scenariu macroeconomic diferit.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată a fi neutră (la 0,0 % din PIB)
                  11
               . Conform estimărilor, contribuția pozitivă din cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră
                  12
               . De asemenea, se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție neutră.

               (16)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (17)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 3,0 % în 2023 la 2,5 % din PIB în 2024. Prin urmare, se prevede că deficitul public nu va mai depăși 3 % din PIB în 2023.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și 2024. Conform estimărilor, contribuția pozitivă din cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră
                  13
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

                     14
                  Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 3 %. Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Austriei.

               (18)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 88,1 % din PIB în 2023 la 87,6 % din PIB în 2024. Pe termen mediu, se constată că Austria se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară
                  15
               .

               (19)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate/convergență pentru 2021 și măsurile luate de statul membru ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA AUSTRIA:

               1.Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei referitoare la strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 129.

                     (6)

                        În așteptarea adoptării finale de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf
                  .

                     (7)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (13)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (14)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (15)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.