               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            Recomandare comună de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să deschidă negocieri și să negocieze un acord de asociere modernizat cu Republica Chile
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXT

               •Temeiurile și obiectivele propunerii

               Chile a fost prima țară din America de Sud care a încheiat un acord de asociere cu UE („acordul”). Acordul, care include dispoziții politice, de cooperare și comerciale, a fost aplicat cu titlu provizoriu de la 1 februarie 2003. Acordul a intrat în vigoare la 1 martie 2005.

               Punerea în aplicare a acordului a înregistrat progrese corespunzătoare și cadrul instituțional al acestuia este pe deplin funcțional. Acordul a contribuit la întărirea relațiilor dintre UE și Chile („părțile”) și a deschis calea către definirea unor noi domenii de cooperare și instituirea de noi dialoguri în materie de politici. În ceea ce privește chestiunile comerciale, acordul include un acord de liber schimb, care a contribuit la o creștere puternică a comerțului bilateral și a investițiilor bilaterale.

               În cursul unei reuniuni în marja reuniunii la nivel înalt UE-CELAC care a avut loc la Santiago, în perioada 26-27 ianuarie 2013, liderii din UE și Chile au convenit asupra faptului că ar trebui să analizeze opțiunile de modernizare a acordului după 10 ani de punere în aplicare a acestuia. În aprilie 2015, cea de a 6-a reuniune a Consiliului de asociere UE-Chile a aprobat instituirea unui grup de lucru comun („grupul”) privind modernizarea acordului. Obiectivul grupului era de a efectua un studiu preliminar, prin evaluarea nivelului de ambiție pentru inițierea de negocieri în vederea modernizării acordului în toate domeniile. Grupul a creat două subgrupuri: unul responsabil cu chestiunile politice și cooperarea, iar celălalt responsabil cu schimburile comerciale. Subgrupurile și-au încheiat activitatea cu ocazia celei de a 14-a reuniuni a Comitetului de asociere UE-Chile, care a avut loc la 31 ianuarie 2017.

               Un acord modernizat ar trebui să definească relațiile UE-Chile prin înglobarea chestiunilor politice, de securitate, de cooperare sectorială și comerciale. Principalul obiectiv de politică este de a aprofunda relațiile UE-Chile prin stabilirea unui nou text cuprinzător care să înlocuiască acordul existent, pentru a extinde domeniul său de aplicare actual și pentru a reflecta noile provocări bilaterale și mondiale politice și economice. Procesul de modernizare ar trebui, pe baza experienței acumulate ca urmare a punerii în aplicare a acordului actual, să ia în considerare aprofundarea procesului de integrare în UE și aderarea noilor state membre ale UE, precum și evoluția rolului UE și al Chile pe scena internațională.

               În ceea ce privește chestiunile comerciale s-au înregistrat, de asemenea, evoluții majore în materie de politică comercială la nivel mondial, iar părțile au încheiat acorduri foarte ambițioase și cuprinzătoare cu parteneri terți, care depășesc cu mult dispozițiile Acordului de liber schimb dintre UE și Chile.

               Discuțiile pregătitoare care au avut loc în cadrul grupului au contribuit la definirea unei serii de parametri de care procesul de modernizare ar trebui să țină seama. În ceea ce privește partea referitoare la politică și la cooperare, grupul a contribuit la ajungerea la o înțelegere inițială asupra posibilei structuri a noului acord și a posibilului domeniu de aplicare al acestuia. Grupul a contribuit, de asemenea, la identificarea unor potențiale domenii de interes comun pentru viitoarea cooperare, punând accentul pe continuarea cooperării internaționale dintre UE și Chile în cadrul Agendei 2030 și pe îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă.

               În ceea ce privește chestiunile comerciale, studiul preliminar a reflectat domeniul de aplicare și nivelul de ambiție pe care părțile l-ar putea atinge în cadrul unei modernizări cuprinzătoare a părții comerciale a acordului. Acest studiu a confirmat obiectivul comun de a moderniza în mod ambițios cadrul pentru relațiile bilaterale comerciale și de investiții, pe baza actualului acord și depășind angajamentele asumate în calitate de membri ai OMC. Negocierile ar trebui să se desfășoare ținând seama de cele mai recente acorduri comerciale negociate și încheiate de către părți, precum și de necesitatea de a asigura complementaritatea și coerența cu aceste negocieri și acorduri.

                  Un acord modernizat ar trebui, prin urmare, să prevadă cel mai ridicat nivel posibil de liberalizare a comerțului cu mărfuri, a serviciilor și a investițiilor, precum și a accesului la achizițiile publice. Acest acord ar trebui să garanteze un nivel ridicat de protecție și de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv în materie de indicații geografice. De asemenea, acesta ar trebui să extindă domeniul de aplicare al dispozițiilor comerciale existente în ceea ce privește abordarea barierelor netarifare și alte aspecte legate de reglementare și bazate pe norme. Un acord modernizat ar trebui să asigure dreptul părților de a urmări obiective legitime de politică publică în toate domeniile relevante. Acesta ar trebui, de asemenea, să permită înregistrarea de progrese în ceea ce privește alte chestiuni cum ar fi comerțul și dezvoltarea durabilă, comerțul și aspectele de gen, precum și comerțul și IMM-urile.

               •Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

               Recomandarea este conformă cu Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, care prevede, printre altele, o aprofundare a relațiilor cu America Latină și zona Caraibilor prin încheierea de parteneriate bilaterale.

               Recomandarea este conformă cu comunicarea intitulată „Comerț pentru toți - Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”, care subliniază necesitatea de a duce mai departe relațiile bilaterale ale UE pentru a crea locuri de muncă și a genera creștere economică prin eliminarea barierelor din calea comerțului și a investițiilor într-un mod cuprinzător, asigurând, în același timp, nivelul ridicat al UE de protecție socială și a mediului și realizarea altor obiective de politică, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea durabilă și nevoile specifice ale IMM-urilor. Comunicarea intitulată „Comerț pentru toți” a subliniat faptul că, după finalizarea cu succes a studiului preliminar, Comisia va solicita directive de negociere pentru modernizarea acordului.

               •Coerența cu alte domenii de politică a Uniunii

               Recomandarea este conformă cu Agenda schimbării, adoptată în 2011, ca bază pentru politica de dezvoltare a UE față de țările terțe. În acest context, Chile a ieșit din categoria țărilor beneficiare ale asistenței acordate de UE pentru cooperarea bilaterală acordată și s-au căutat noi formule de cooperare internațională pe baza Consensului european privind dezvoltarea și a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

               Recomandarea se întemeiază pe articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

               Scopul acordului este de a moderniza asocierea existentă dintre UE și Chile. Prin urmare, acțiunea ar trebui să se desfășoare la nivelul UE.

               Politica comercială comună este menționată printre domeniile de competență exclusivă a Uniunii prevăzute la articolul 3 din TFUE și, în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, principiul subsidiarității nu se aplică în domeniile de competență exclusivă.

               •Proporționalitatea

               Recomandarea de decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”) să negocieze un acord modernizat cu Chile nu depășește ceea ce este necesar sau adecvat pentru atingerea obiectivelor de politică.

               În ceea ce privește chestiunile comerciale, în conformitate cu principiul proporționalității, au fost analizate toate opțiunile rezonabile în materie de intervenții de politică, pentru a evalua eficacitatea probabilă a unor astfel de intervenții de politică, după cum se descrie în detaliu în raportul de evaluare a impactului.

               •Alegerea instrumentului

                  Decizie a Consiliului Uniunii Europene.

               3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

                  O evaluare ex post privind impactul economic al părții comerciale a acordului a fost efectuată de un consultant extern în 2012. Mai multe detalii sunt furnizate în raportul de evaluare a impactului atașat la prezenta recomandare.

               •Consultările părților interesate

               În perioada 8 iunie-8 septembrie 2016, Comisia a efectuat o consultare publică online, care a fost publicată pe site-ul web al Direcției Generale Comerț (DG TRADE) și pe „EU Survey” (instrumentul Comisiei pentru consultări publice online). Părțile interesate au fost invitate să răspundă la întrebări care au acoperit o gamă largă de teme privind comerțul și investițiile dintre UE și Chile. Rezumatul răspunsurilor la consultarea publică este atașat la raportul de evaluare a impactului și răspunsurile părților interesate au fost publicate pe site-ul web al DG TRADE.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Un consultant extern a fost însărcinat să efectueze o analiză ex ante privind impactul potențial al modernizării părții comerciale a acordului. Acest studiu extern este anexat la raportul de evaluare a impactului.

               •Evaluarea impactului

                  S-a efectuat o evaluare a impactului cu privire la modernizarea părții comerciale a acordului. Raportul de evaluare a impactului și fișa rezumativă a acestuia, precum și avizul pozitiv al Comitetului de analiză a reglementării sunt atașate la prezenta recomandare.

                  În plus față de evaluarea impactului, o evaluare independentă a impactului asupra dezvoltării durabile va analiza potențialele efecte economice, sociale, în materie de drepturi ale omului și de mediu ale părții comerciale a acordului modernizat. Această evaluare va fi efectuată de consultanți externi în paralel cu desfășurarea negocierilor și se va baza pe o vastă consultare permanentă a părților interesate, în special a societății civile. Evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile va fi finalizată înainte de parafarea acordului modernizat, iar constatările sale vor contribui la procesul de negociere.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  IMM-urile ar trebui să beneficieze de noi oportunități în materie de schimburi comerciale și de reducerea costurilor ca urmare a liberalizării comerțului, de cadrul juridic consolidat, precum și de dispozițiile menite să îmbunătățească procedurile vamale și să sporească transparența în materie de reglementare. Raportul de evaluare a impactului conține informații detaliate privind potențialele efecte asupra părților interesate și a sectoarelor economice.

               •Drepturile fundamentale

                  UE va căuta să includă clauze specifice privind democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale, care trebuie să fie definite ca elemente esențiale ale acordului.

                  Raportul de evaluare a impactului privind modernizarea părții comerciale a acordului abordează chestiunile legate de drepturile fundamentale din perspectiva aspectelor sociale, de mediu și în materie de drepturi ale omului. De exemplu, conform politicii consacrate a UE, partea comercială a unui acord modernizat ar trebui să conțină un capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  Partea comercială a unui acord modernizat va avea un impact negativ limitat asupra bugetului UE sub formă de taxe vamale ca urmare a liberalizării tarifelor. Se preconizează efecte pozitive indirecte în ceea ce privește sporirea resurselor legate de taxa pe valoarea adăugată și venitul național brut.

               5.ELEMENTE DIVERSE

               •Planurile de implementare și mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare

                  În conformitate cu angajamentul asumat în cadrul comunicării din 2015 intitulate „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”, se va efectua o evaluare ex post aprofundată a efectelor părții comerciale a acordului modernizat după ce acesta a fost în vigoare suficient timp pentru a putea dispune de date semnificative. Raportul de evaluare a impactului atașat conține informații detaliate privind mecanismele de monitorizare și evaluare preconizate.

               •Documentele explicative (în cazul directivelor)

                  Nu se aplică.

               •Explicații detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii

               Nu se aplică.

               Aspecte procedurale

                  Echipa de negociere va fi compusă din Comisie și din Înaltul Reprezentant.

               În conformitate cu articolul 218 alineatul (4) din TFUE, se sugerează desemnarea de către Consiliu a unui comitet special, negocierile trebuind să se desfășoare în consultare cu acesta. Grupul de lucru pentru America Latină și Caraibi va fi consultat cu privire la părțile politice și în materie de cooperare ale acordului modernizat. Comitetul pentru politică comercială va fi consultat cu privire la părțile din acordul modernizat legate de comerț.

               Parlamentul European va fi informat în toate etapele procedurii, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE.

               Structura exactă a acordului va fi stabilită în lumina unei evaluări suplimentare a Avizului 2/15 al Curții de Justiție.

               Comisia și Înaltul Reprezentant vor informa Chile cu privire la normele interne ale UE în materie de transparență și cu privire la accesul Consiliului Uniunii Europene și al Parlamentului European la documentele de negociere.

               Comisia și Înaltul Reprezentant salută faptul că membrii Consiliului Uniunii Europene stabilesc din ce în ce mai des din timp dialoguri cu parlamentele naționale privind negocierile comerciale în conformitate cu practicile lor instituționale. Comisia și Înaltul Reprezentant îi încurajează pe membrii Consiliului Uniunii Europene să facă același lucru în ceea ce privește prezenta recomandare de decizie a Consiliului, ținând seama în mod corespunzător de Decizia 2013/488/UE a Consiliului.

               Comisia și Înaltul Reprezentant recomandă ca directivele de negociere să fie făcute publice imediat după adoptarea acestora.

               Prezenta recomandare de decizie a Consiliului va fi neclasificată atunci când directivele de negociere din anexă vor fi eliminate din recomandare.

               Recomandare comună de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să deschidă negocieri și să negocieze un acord de asociere modernizat cu Republica Chile

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”),

               ÎNTRUCÂT ar trebui deschise negocieri în vederea încheierii unui acord de asociere modernizat cu Chile („acordul”) pentru a înlocui Acordul de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte
                  1
               ,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               (1)Comisia și Înaltul Reprezentant sunt autorizați să negocieze, în numele Uniunii, un acord de asociere modernizat cu Chile („acordul”).

               (2)Comisia conduce echipa de negociere a Uniunii.

               Articolul 2

               Negocierile se desfășoară pe baza directivelor de negociere ale Consiliului prevăzute în anexa la prezenta decizie.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu Grupul de lucru pentru America Latină și Caraibi al Consiliului. Comitetul pentru politică comercială este consultat cu privire la părțile legate de comerț ale acordului.

               Articolul 4

               Prezenta decizie și anexa sa vor fi făcute publice imediat după adoptarea acestora.

               Articolul 5

               Prezenta decizie se adresează Comisiei și Înaltului Reprezentant.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 352 din 30.12.2002, p. 1.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea comună de decizie a Consiliului
            de autorizare a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună de a deschide negocierile și de a negocia un acord de asociere modernizat cu Chile
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               DIRECTIVE DE NEGOCIERE A UNUI ACORD DE ASOCIERE MODERNIZAT CU CHILE

               {SWD(2017) 172 final}

               {SWD(2017) 173 final}

               ANEXĂ

               DIRECTIVE DE NEGOCIERE A UNUI ACORD DE ASOCIERE MODERNIZAT CU CHILE

               A.
                     NATURA ACORDULUI ŞI DOMENIUL DE APLICARE AL ACESTUIA

               Scopul negocierilor este de a încheia un acord cuprinzător cu Chile („acordul modernizat”) pentru a moderniza și a înlocui acordul existent de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte
                  1
                („acordul de asociere”).

               Negocierile ar trebui să extindă domeniul de aplicare actual al acordului de asociere și să îl adapteze la noile provocări politice și economice de la nivel mondial, la noua realitate a parteneriatului UE-Chile și la nivelul de ambiție al acordurilor încheiate recent și al negocierilor în curs dintre UE și Chile.

               Acordul modernizat ar trebui să creeze pentru relațiile UE cu Chile un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic care să fie coerent, cuprinzător și de actualitate.

               Având în vedere că Chile nu mai face obiectul asistenței bilaterale pentru dezvoltare acordată de UE, este important ca noul tipar al cooperării UE-Chile să se reflecte în conținutul și în structura acordului modernizat. Acesta ar trebui să reflecte caracterul transformator al Agendei 2030, precum și rolul cooperării pentru dezvoltare internaționale în atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă.

               Acordul ar trebui să prevadă consolidarea cooperării politice în chestiuni de politică externă și de securitate.

               Structura exactă a acordului va fi stabilită în urma unei analize suplimentare a Avizului 2/15 al Curții de Justiție.

               B.
                     CONŢINUTUL PROPUS AL ACORDULUI

               I.
                     Principii şi obiective generale

               Acordul modernizat ar trebui să se bazeze pe respectarea principiilor democratice, a statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt consacrate în special în Carta ONU și în alte instrumente relevante privind drepturile omului, ca de exemplu în Declarația universală a drepturilor omului. Împreună cu prima parte a clauzei UE privind neproliferarea armelor de distrugere în masă, acestea ar trebui să constituie elementele esențiale ale acordului modernizat. Acordul ar trebui să prevadă posibilitatea suspendării sale unilaterale parțiale sau integrale în cazul încălcării acestor principii.

               Acordul modernizat ar trebui să permită Chile și UE să își consolideze capabilitățile instituționale, politicile publice și cadrele legislative, precum și să acționeze în calitate de parteneri strategici în cadrul forurilor și al instituțiilor multilaterale și regionale esențiale, atunci când convin acest lucru.

               Acordul modernizat ar trebui să impună fiecărei părți să ia toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a dispozițiilor acestuia, inclusiv respectarea lor la toate nivelurile guvernării.

               Acordul modernizat ar trebui să reflecte moștenirea culturală comună și legăturile istorice, politice și economice puternice care unesc cele două părți, precum și să respecte următoarele principii de bază și obiective-cheie:

               ·adaptarea conținutului acordului de asociere de așa manieră încât să reflecte mai bine evoluțiile recente de la nivel mondial;

               ·reflectarea valorilor comune ale democrației, respectării drepturilor omului și libertăților fundamentale și statului de drept;

               ·reflectarea angajamentului de a promova o asociere mai puternică, pentru a aduce prosperitate și bunăstare cetățenilor lor;

               ·promovarea unei coordonări mai apropiate cu privire la chestiunile bilaterale și internaționale de interes reciproc, inclusiv în ceea ce privește aspectele regionale;

               ·consolidarea cooperării privind chestiunile bilaterale, regionale și mondiale de interes comun;

               ·reflectarea importanței unui sistem multilateral puternic și eficace, bazat pe dreptul internațional, prin menținerea păcii, prevenirea conflictelor, consolidarea securității internaționale și abordarea provocărilor comune;.

               ·reflectarea recunoașterii faptului că dezvoltarea durabilă este un obiectiv global al părților și că acestea își vor propune să asigure respectarea, promovarea și punerea în aplicare efectivă a acordurilor și a standardelor internaționale din domeniul mediului și al muncii care sunt în conformitate cu acquis-ul UE. Acordul ar trebui să reflecte, de asemenea, angajamentul părților de a nu încuraja comerțul sau investițiile directe străine prin reducerea gradului de strictețe al legislaţiei şi al standardelor interne din domeniul mediului, al muncii sau al sănătății și securităţii în muncă, al standardelor ori al politicilor și legislației fundamentale din domeniul muncii, precum şi reflectarea angajamentului de a îmbunătăți actele legislative, politicile și nivelurile subiacente ale protecției mediului și a muncii.

               Obiectivul dispozițiilor în materie de comerț și investiții ale acordului ar trebui să fie creșterea volumului comerțului și al investițiilor dintre UE și Chile prin exploatarea potențialului nefructificat al relației bilaterale, prin crearea de noi oportunități economice, prin sporirea bunăstării consumatorilor, prin consolidarea competitivității și prin crearea de locuri de muncă și generarea de creștere economică, printre altele prin intermediul următoarelor măsuri:

               ·liberalizarea suplimentară, efectuată treptat și de către ambele părți, a comerțului cu bunuri și servicii, a investițiilor și a posibilităților de acces la proceduri de achiziții publice;

               ·un nivel ridicat de protecție a investițiilor;

               ·un nivel ridicat de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a indicațiilor geografice;

               ·un nivel ridicat de protecție a consumatorilor;

               ·eliminarea, reducerea sau prevenirea barierelor netarifare inutile;

               ·dreptul de a reglementa activitatea economică în interes public, de a urmări obiective de politică publică legitime, precum protecția și promovarea sănătății publice, a serviciilor sociale, a învățământului de stat, a siguranței, a mediului și a moralității publice, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor și promovarea și protecția diversității culturale;

               ·măsuri de asigurare a faptului că schimburile comerciale internaționale contribuie la obiectivul global de dezvoltare durabilă și a angajamentului părților de a pune în aplicare prezentul acord în consecință;

               ·obiectivul comun al părților de a lua în considerare provocările speciale cu care se confruntă întreprinderile mici și mijlocii în ceea ce privește contribuția lor la dezvoltarea comerțului și a investițiilor;

               ·angajamentul părților de a comunica cu toate părțile interesate relevante din cadrul societății civile, inclusiv cu sectorul privat, cu sindicatele și cu alte organizații neguvernamentale;

               ·angajamentul părților de a încheia un acord care să respecte integral drepturile și obligațiile care le revin în cadrul OMC și care să sprijine sistemul comercial multilateral.

               II.
                     Domenii de cooperare

               Acordul ar trebui să promoveze o sferă de cooperare cât mai largă posibil, din care nu ar trebui exclus, în principiu, niciun domeniu de activitate. Acordul ar trebui să se bazeze pe experiența acumulată în urma cooperării existente și să vizeze asigurarea unei cooperări internaționale eficace în ceea ce privește punerea în aplicare a Agendei 2030 și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă.

               Acordul ar trebui să includă angajamente din partea ambelor părți de aprofundare a cooperării lor prin schimburi de cunoștințe și de cele mai bune practici în domenii de interes comun, luând în considerare și faptul că Chile este o țară cu venituri ridicate și membru al OCDE. Acordul ar trebui să reflecte importanța consolidării activităților de cooperare sectorială, care ar trebui să vizeze, în special, elaborarea de propuneri și măsuri concrete, precum și de obiective strategice, și consolidarea unei culturi dinamice a consultării și a coordonării.

               Acordul ar trebui să le permită parților să identifice modalități de elaborare și de aplicare a unor metode de lucru moderne, eficace și dinamice și să facă posibilă o evaluare comună a rezultatelor, pe baza unor obiective strategice. Acordul ar trebui să promoveze crearea de rețele de contact și să consolideze capacitățile necesare pentru planificarea, punerea în aplicare, măsurarea, evaluarea și diseminarea rezultatelor relației.

               Domenii de cooperare:

               ·Politica externă și de securitate comună

               ·Dezarmare și neproliferare

               ·Drepturile omului, statul de drept și buna guvernanță

               ·Egalitatea de gen

               ·Securitatea internațională și ciberspațiul

               ·Combaterea terorismului

               ·Cooperarea judiciară

               ·Combaterea traficului ilicit de droguri, a criminalității organizate și a corupției

               ·Migrația internațională

               ·Protecția consulară

               ·Securitatea cetățenilor

               ·Cooperarea în materie de gestionare a crizelor internaționale

               ·Întreprinderi și industrie

               ·Materii prime

               ·Răspunderea socială a întreprinderilor

               ·Ocuparea forței de muncă și chestiuni sociale

               ·Cooperarea regională

               ·Tineret

               ·Cultură

               ·Energie durabilă

               ·Mediu

               ·Schimbări climatice

               ·Economia circulară

               ·Pescuit

               ·Guvernanța oceanelor

               ·Pregătirea pentru dezastre

               ·Cooperarea internațională și dezvoltarea

               ·Creșterea albastră

               ·Cercetare, știință, tehnologie și inovare

               ·Observarea Pământului

               ·Strategiile în materie de politică digitală

               ·Capitalul uman avansat

               ·Educație și învățământ superior

               ·Turism

               ·Protecția datelor cu caracter personal

               ·Statistică

               ·Alte domenii, după caz

               III.
                     Comerț și investiții

               Natură și domeniu de aplicare

               Obiectivul părții legate de comerț și investiții a unui acord modernizat ar trebui să fie creșterea nivelului de ambiție în toate domeniile acordului existent. Acordul ar trebui să prevadă liberalizarea reciprocă suplimentară și extinsă a comerțului cu bunuri și servicii și instituirea unor norme detaliate cu privire la un număr mare de chestiuni legate de comerț și investiții, așa cum se specifică mai jos. Acordul ar trebui să prevadă, de asemenea, liberalizarea treptată și reciprocă a investițiilor, protecția investițiilor și un acces reciproc mai mare la piețele de achiziții publice. În plus, acordul ar trebui să vizeze eliminarea obstacolelor inutile din calea comerțului și a investițiilor, inclusiv a barierelor netarifare existente, prin mecanisme eficace și eficiente și să vizeze un nivel ambițios de coerență în materie de reglementare pentru bunuri și servicii, inclusiv prin consolidarea cooperării dintre autoritățile de reglementare.

               Normele acordului, în special cele privind coerența în materie de reglementare, nu ar trebui să aducă atingere dreptului părților de a reglementa în conformitate cu nivelul de protecție a sănătății, a siguranței, a consumatorilor, a muncii, a datelor și a mediului considerat adecvat de către fiecare parte sau de a realiza în alt mod prin reglementare obiective de politică publică legitime, cum ar fi obiective în materie de diversitate culturală sau de dezvoltare durabilă (astfel cum sunt definite de către fiecare parte).

               Partea legată de comerț și investiții din acord ar trebui, de asemenea, să contribuie la promovarea dezvoltării durabile și a unor valori mai generale ale UE, precum drepturile omului, printre altele prin includerea de dispoziții legate de comerț privind munca, mediul și genul, inclusiv prin responsabilitatea socială a întreprinderilor, prin transparență și prin promovarea și punerea efectivă în aplicare a standardelor internaționale în materie de muncă și mediu. Pentru a pune în aplicare astfel de măsuri, ar trebui să se ţină seama în întregul acord de dezvoltarea durabilă, inclusiv sub forma unui capitol dedicat comerțului și dezvoltării durabile, care să vizeze atât chestiuni sociale, cât și de mediu.

               Acordul ar trebui să asigure faptul că toate nivelurile guvernării, inclusiv autoritățile subcentrale și entitățile relevante, respectă efectiv dispozițiile sale.

               Acordul ar trebui să țină seama de nevoile speciale ale întreprinderilor mici și mijlocii.

               Comerțul cu bunuri

               Eliminarea în continuare a taxelor vamale

               Acordul ar trebui să vizeze o liberalizare tarifară deplină, prevăzând totodată un tratament special pentru produsele identificate ca fiind sensibile, în cazul cărora ar trebui să se încerce asigurarea unui acces pe piață semnificativ prin recurgerea, de exemplu, la perioade de eliminare a tarifelor mai lungi sau la angajamente de liberalizare parțială (inclusiv contingente tarifare), ținând seama de interesele ofensive și defensive ale UE.

               Orice taxe, impozite sau impuneri percepute pentru exporturi sau orice măsuri cu efect echivalent ar trebui eliminate, iar adoptarea de noi măsuri de acest tip ar trebui interzisă.

               Restricții la import și export

               Acordul ar trebui să nu permită interdicții sau restricții cu privire la comerțul dintre părți, inclusiv restricțiile cantitative sau cerințele de deținere a unei autorizații, care nu sunt justificate de excepțiile specifice prevăzute mai jos și ar trebui să conțină discipline consolidate în ceea ce privește acordarea autorizațiilor de import și export, bunurile reparate, bunurile refabricate și marcarea originii.

               Regulile de origine

               Negocierile ar trebui să vizeze actualizarea anexei privind regulile de origine, pentru ca dispozițiile acordului referitoare la regulile de origine și cooperarea administrativă să fie mai clare și mai simple și pentru a ține seama de ultimele evoluții în materie de reguli de origine ale UE. Dispozițiile referitoare la cooperarea administrativă ar trebui să vizeze, de asemenea, asigurarea faptului că se iau măsurile corespunzătoare în ceea ce privește erorile administrative.

               În interesul comerțului și al investițiilor UE, în cursul negocierilor ar putea fi luată în considerare extinderea cumulului de origine la țările terțe.

               Chestiuni vamale și facilitarea comerțului

               Acordul ar trebui să includă dispoziții menite să faciliteze în continuare comerțul dintre părți, asigurând totodată efectuarea unor controale eficace și întreprinderea de măsuri de combatere a fraudei. În acest scop, acordul ar trebui să se bazeze pe Acordul de facilitare a comerțului al OMC și să includă obligații detaliate care să vizeze, printre altele, promovarea modernizării și a simplificării normelor și a procedurilor, a stabilirii unei documentații standard, a transparenței, a securității juridice și a cooperării între autoritățile vamale.

               Această cooperare ar trebui să includă schimburi de informații pentru asigurarea securității lanțului de aprovizionare și gestionarea riscurilor și, după caz, stabilirea recunoașterii reciproce a tehnicilor de gestionare a riscurilor, a standardelor în ceea ce priveşte riscurile, a controalelor în domeniul securităţii și a programelor de parteneriat în materie de comerț pentru operatorii economici care respectă legislația și care sunt de încredere, care să fie decise și implementate de comitetul relevant. Această cooperare ar trebui să includă, de asemenea, actualizarea dispozițiilor existente privind asistența administrativă reciprocă în chestiunile vamale.

               Aceste dispoziții ar trebui să promoveze, de asemenea, convergența în domeniul facilitării comerțului, prin implementarea eficace a normelor și a standardelor internaționale din domeniul vamal și a altor proceduri legate de comerț, inclusiv a dispozițiilor OMC și a instrumentelor Organizației Mondiale a Vămilor și, printre altele, a Convenției de la Kyoto revizuite şi prin aplicarea eficace a acestor norme, standarde şi proceduri.

               Măsuri netarifare

               Acordul ar trebui să vizeze eliminarea obstacolelor inutile din calea comerțului și a investițiilor, inclusiv a barierelor netarifare rămase, prin mecanisme eficace și eficiente, precum și promovarea coerenței în materie de reglementare pentru bunuri și servicii între UE și Chile.

               Barierele netarifare specifice unui anumit produs ar trebui abordate pe bază de cerere și ofertă, în paralel cu efectuarea de schimburi de concesii tarifare. În ceea ce privește barierele netarifare, acordul ar trebui să includă angajamente specifice sectoarelor. Acordul ar trebui să aibă în vedere, de asemenea, proceduri adecvate de prevenire a introducerii în viitor de noi bariere tarifare și de alte obstacole inutile în calea comerțului, inclusiv prin transparență în actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile.

               Acordul ar trebui să includă dispoziții privind întreprinderile comerciale de stat, evaluând orice eventuală denaturare a concurenței și orice posibilă barieră în calea comerțului și a investițiilor pe care le-ar putea crea acestea.

               Ar trebui abordată, de asemenea, chestiunea localizării barierelor din calea comerțului (măsuri destinate să protejeze, să favorizeze sau să stimuleze operatorii interni în detrimentul bunurilor ori serviciilor importate, al proprietății intelectuale deținute sau dezvoltate de entități străine sau al proprietății intelectuale dezvoltate de entități străine).

               Reglementări tehnice, standarde și proceduri de asigurare a conformității

               Părțile ar trebui să convină asupra unor dispoziții cuprinzătoare privind barierele tehnice în calea comerțului, pe baza dispozițiilor Acordului OMC privind barierele tehnice în calea comerțului, depășindu-le, însă. Aceste dispoziții ar trebui să vizeze, printre altele, realizarea compatibilității și a convergenței reglementărilor tehnice prin aplicarea standardelor internaționale, prin simplificarea cerințelor în materie de testare și certificare, de exemplu printr-o abordare bazată pe riscuri în ceea ce privește evaluarea conformității (inclusiv utilizarea declarației pe propria răspundere în ceea ce privește conformitatea în sectoarele în care acest lucru este posibil și adecvat), prin promovarea utilizării acreditării, prin sporirea transparenței, prin instituirea unui mecanism de îmbunătățire a dialogului și a cooperării în vederea abordării chestiunilor bilaterale legate de barierele tehnice din calea comerțului și prin îmbunătățirea diseminării informațiilor către importatori și exportatori.

               Ar putea să se aibă în vederea introducerea unor anexe sectoriale cu discipline mai detaliate și mai specifice.

               Măsuri sanitare și fitosanitare (SPS)

               Pentru a asigura coerența cu alte acorduri comerciale similare încheiate de UE, noul acord ar trebui să includă, alături de măsuri instituționale adecvate, dispozițiile actualului Acord SPS anexat la acordul de asociere existent, luând în considerare posibilitatea efectuării unor ajustări în anumite domenii, dacă va fi necesar.

               Instrumente de apărare a comerțului

               Măsuri de salvgardare

               Acordul ar trebui să includă o clauză privind măsurile de salvgardare, care să prevadă că oricare parte poate lua măsuri adecvate în conformitate cu Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului XIX al Acordului General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 sau cu Acordul OMC privind măsurile de salvgardare. Acordul ar trebui să asigure, de asemenea, faptul că aceste măsuri de salvgardare au un efect de denaturare asupra comerțului bilateral cât mai mic posibil.

               Pentru a maximiza angajamentele în materie de liberalizare și pentru a asigura orice protecție necesară, ținând seama de specificitățile sectoarelor sensibile, acordul ar trebui să conțină, în principiu, o clauză de salvgardare bilaterală care să prevadă că oricare parte poate retrage, parțial sau integral, preferințele atunci când, ca urmare a intrării în vigoare a acordului, creșterea importurilor de un anumit produs din cealaltă parte are sau riscă să aibă efecte negative grave asupra industriei sale.

               Măsuri antidumping și compensatorii

               Acordul ar trebui să includă o clauză privind măsurile antidumping și compensatorii, care să prevadă că oricare parte poate lua măsuri adecvate de combatere a dumpingului și/sau a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI al Acordului General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 sau cu Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii. Acordul ar trebui să conțină, de asemenea, angajamente care depășesc normele OMC în acest domeniu, în conformitate cu normele și acordurile anterioare ale UE.

               Dispoziții specifice

               Acordul ar trebui să recunoască faptul că plățile efectuate în cadrul subvențiilor permise nu denaturează prețul și, în principiu, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri antidumping sau antisubvenții.

               Comerțul cu servicii și investițiile

               Liberalizarea serviciilor și a investițiilor și comerțul digital

               În conformitate cu articolul V al Acordului General privind Comerțul cu Servicii (GATS), acordul ar trebui să aibă o acoperire sectorială vastă și în domeniul de aplicare al acestuia ar trebui sa intre toate modurile de furnizare. Acordul nu ar trebui să prevadă nicio excludere a priori din domeniul său de aplicare, excepție făcând excluderea serviciilor audiovizuale din angajamentele privind liberalizarea serviciilor și a investițiilor și excluderea serviciilor furnizate și a activităților desfășurate în exercitarea autorității guvernamentale. Negocierile ar trebui să vizeze liberalizarea treptată și reciprocă a comerțului cu servicii și a investițiilor printr-o eliminare a restricțiilor privind accesul pe piață și tratamentul național care să depășească angajamentele și ofertele părților făcute în cadrul OMC în contextul negocierilor referitoare la Acordul General privind Comerțul cu Servicii. Acordul ar trebui să includă norme privind cerințele de performanță referitoare la investiții.

               În plus, acordul ar trebui să conțină discipline de reglementare noi sau consolidate comparativ cu GATS. În acest scop, negocierile ar trebui să vizeze chestiuni precum:

               ·dispozițiile de reglementare în materie de transparență și recunoaștere reciprocă;

               ·dispozițiile orizontale în materie de reglementare internă, precum cele care asigură imparțialitatea și respectarea garanțiilor procedurale în ceea ce privește cerințele și procedurile referitoare la autorizare și la calificare și

               ·dispozițiile de reglementare pentru anumite sectoare – inclusiv sectorul telecomunicațiilor, al serviciilor financiare, al serviciilor poștale și de curierat și al serviciilor de transport maritim internațional.

               În contextul unei digitalizări tot mai mari a comerțului, negocierile ar trebui să ducă la stabilirea unor norme care să vizeze comerțul electronic și fluxurile de date transfrontaliere, serviciile electronice de încredere și de autentificare, precum și comunicările de marketing direct nesolicitate și ar trebui să abordeze protecționismul digital și cerințele de localizare a datelor nejustificate, fără însă a negocia sau a afecta normele UE în materie de protecție a datelor cu caracter personal.

               Acordul poate include angajamente procedurale pentru intrarea și șederea persoanelor fizice în scopuri de afaceri în temeiul angajamentelor părților din cadrul Modului 4. În același timp, nicio dispoziție a acordului nu ar trebui să împiedice părțile să aplice actele cu putere de lege, normele administrative și cerințele naționale referitoare la intrare și la ședere, cu condiția ca prin aplicarea acestora să nu se anuleze sau reducă beneficiile care decurg din acord. Actele cu putere de lege, normele administrative și cerințele UE și ale statelor sale membre cu privire la condițiile de muncă și drepturile lucrătorilor se aplică în continuare.

               Acordul ar trebui să reafirme dreptul UE, al statelor sale membre și al autorităților naționale, regionale și locale ale acestora de a reglementa pe teritoriul lor pentru a atinge obiective legitime de politică publică, cum ar fi protecția și promovarea sănătății publice, a serviciilor sociale, a învățământului de stat, a siguranței, a mediului și a moralității publice, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor și promovarea și protecția diversității culturale. Ar trebui menținut nivelul ridicat de calitate al serviciilor publice ale UE, în conformitate cu TFUE, în special cu Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general, ținând seama de rezervele UE din acest domeniu, inclusiv de cele prevăzute în GATS.

               Protecția investițiilor

               Acordul ar trebui să includă:

               ·standarde de protecție de ultimă oră definite cu precizie, inclusiv dispoziții privind tratamentul corect și echitabil, protecția și securitatea depline, tratamentul național, clauza națiunii celei mai favorizate, protecția împotriva exproprierii directe și indirecte, transferurile gratuite, compensarea pentru pierderi, respectarea angajamentelor scrise și

               ·un mecanism jurisdicțional de ultimă oră de soluționare a litigiilor dintre investitori și state, care să includă un tribunal de investiții și un mecanism de apel (sistemul jurisdicțional în materie de investiții). Acest mecanism ar trebui să asigure imparțialitatea și transparența depline ale procedurilor de soluționare a litigiilor, să prevină exercitarea abuzivă a drepturilor procesuale și să includă instrumente adecvate care să faciliteze soluționarea pe cale amiabilă a cererilor.

               Dispozițiile privind protecția investițiilor ar trebui să asigure o protecție puternică a investitorilor și a investițiilor, menținând totodată pe deplin dreptul părților de a reglementa pe teritoriul lor pentru a atinge obiective legitime de politică publică, cum ar fi protecția și promovarea sănătății publice, a serviciilor sociale, a învățământului de stat, a siguranței, a mediului și a moralității publice, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor și promovarea și protecția diversității culturale.

               Mișcările de capital și plățile

               Acordul ar trebui să mențină dispozițiile privind liberalizarea deplină a plăților curente și a mișcărilor de capital și să includă o clauză de standstill. Acordul ar trebui să conțină dispoziții de salvgardare și de exceptare (de exemplu privind politica economică și monetară a Uniunii și balanța de plăți), care să fie conforme cu dispozițiile TFUE privind libera circulație a capitalului.

               Acordul nu ar trebui să împiedice aplicarea excepțiilor de la libera circulație a capitalului și a plăților care sunt justificate în temeiul normelor OMC relevante.

               Drepturile de proprietate intelectuală

               Acordul ar trebui să fie complementar Acordului TRIPS și să se bazeze pe acesta, precum și să vizeze asigurarea unui nivel ridicat de protecție și de respectare a tuturor formelor de drepturi de proprietate intelectuală.

               Conform celor de mai sus, acordul ar trebui să includă dispoziții generale, dispoziții privind drepturile de autor și drepturile conexe, mărcile, desenele sau modelele, brevetele, soiurile de plante, protecția informațiilor nedivulgate, inclusiv a secretelor comerciale, și indicațiile geografice, precum și angajamente, dacă este cazul, de aderare la acordurile și convențiile multilaterale relevante și/sau de respectare a acestora.

               Acordul ar trebui să asigure consolidarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv în mediul digital și la frontiere.

               În ceea ce privește indicațiile geografice, pe baza nivelului ridicat de protecție a indicațiilor geografice pentru vinuri și băuturi spirtoase deja inclus în acordul existent, acordul modernizat ar trebui să prevadă un grad ridicat de protecție directă, pe baza articolului 23 din TRIPS, prin convenirea indicațiilor geografice pentru produse agricole/produse alimentare enumerate (inclusiv o protecție împotriva evocării), prin consolidarea asigurării respectării acestora și prin excepții la drepturile conferite mărcilor (coexistență), prevăzând, de asemenea, posibilitatea adăugării de noi indicații geografice. Ar trebui abordate chestiunile legate de drepturile individuale anterioare, de exemplu cele legate de soiurile de plante, de mărci, de utilizări generice sau de alte utilizări anterioare individuale legitime.

               Acordul ar trebui să vizeze, de asemenea, instituirea unui dialog regulat ori a unor grupuri de lucru privind proprietatea intelectuală pentru a promova schimbul de informații referitoare la progresele legislative ale fiecărei părți, schimbul de experiență privind asigurarea respectării și consultările în legătură cu țările terțe.

               Achizițiile publice

               Acordul ar trebui să vizeze acordarea unui acces reciproc consolidat la piețele de achiziții publice de către autoritățile centrale și subcentrale, precum și de către întreprinderile de stat și de către întreprinderile cu drepturi speciale sau exclusive care își desfășoară activitatea în sectoarele utilităților publice. Acordul ar trebui să vizeze completarea sferei de aplicare a accesului actual la piețe, asigurând un tratament nu mai puțin favorabil decât cel acordat furnizorilor stabiliți local. Achizițiile de bunuri, de servicii și de servicii de construcții ar trebui să intre în domeniul de aplicare al acordului, prevăzându-se exceptări limitate, și acordul ar trebui să includă, de asemenea, negocierea de angajamente cu privire la concesionările de lucrări, în conformitate cu dispozițiile legislative din acest domeniu ale fiecărei părți.

               Acordul ar trebui să vizeze, de asemenea, îmbunătățirea normelor și a disciplinelor actuale, prin alinierea acestora la Acordul OMC privind achizițiile publice și prin introducerea de noi dispoziții.

               Comerţul și concurența

               Acordul ar trebui să conțină discipline în materie de antitrust și fuziuni aplicabile tuturor întreprinderilor. Acesta ar trebui să includă principii generale de asigurare a respectării normelor, inclusiv transparența, nediscriminarea, echitatea procedurală și respectarea garanțiilor procedurale.

               Acordul ar trebui să conțină, de asemenea, dispoziții privind subvențiile, care să abordeze aspecte precum transparența și consultările, precum și discipline referitoare la tipurile de subvenții care denaturează cel mai mult concurenţa. Dispozițiile privind consultările ar trebui să excludă subvențiile agricole. Acordul ar trebui să includă norme specifice privind întreprinderile de stat, întreprinderile cărora li s-au acordat drepturi sau privilegii speciale ori monopolurile desemnate, pentru a se asigura faptul că acestea nu denaturează concurența sau nu creează bariere în calea comerțului și a investițiilor.

               Întreprinderile mici și mijlocii

               Acordul ar trebui să includă un capitol dedicat IMM-urilor. Acordul ar trebui să ajute IMM-urile să fie capabile pe deplin să beneficieze de oportunitățile acordului, inclusiv prin dispoziții în materie de schimb de informații referitoare la cerințele privind accesul pe piață și printr-un cadru instituțional adecvat.

               Comerțul și dezvoltarea durabilă

               Acordul ar trebui să includă dispoziții privind aspectele legate de muncă și de mediu ales comerțului și dezvoltării durabile care sunt relevante în contextul comerțului și al investițiilor. Acesta ar trebui să includă dispoziții care să promoveze aderarea la principiile și normele relevante convenite la nivel internațional, inclusiv la standardele fundamentale de muncă și la convențiile de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), și la acordurile multilaterale în materie de mediu, inclusiv la cele legate de schimbările climatice, şi punerea în aplicare a acestor principii, norme şi acorduri.

               Acordul ar trebui să reafirme dreptul părților de a reglementa în domeniul muncii și al mediului, în conformitate cu angajamentele lor internaționale și în vederea obținerii unor niveluri ridicate de protecție. Acordul ar trebui să includă dispoziții conform cărora nivelurile interne de protecție a muncii și a mediului nu vor fi reduse pentru a încuraja comerțul și investițiile. Această dispoziție ar trebui să includă un angajament de a nu deroga de la sau de a nu renunța la asigurarea respectării actelor legislative interne din domeniul muncii sau al mediului.

               Acordul ar trebui să promoveze o contribuție mai mare a comerțului și a investițiilor la dezvoltarea durabilă, inclusiv prin abordarea unor domenii precum facilitarea comerțului cu bunuri și servicii favorabile mediului și climei și prin promovarea unor scheme voluntare de asigurare a durabilității, a responsabilității sociale a întreprinderilor și a egalității de gen, ținând seama de instrumentele recunoscute la nivel internațional.

               Acordul ar trebui să conțină, de asemenea, angajamente de promovare a comerțului cu resurse naturale obținute legal și gestionate durabil, în special în ceea ce privește biodiversitatea, fauna sălbatică, produsele forestiere și pescuitul, și să acopere instrumente și practici internaționale relevante. Acordul ar trebui să promoveze, de asemenea, comerțul care favorizează dezvoltarea rezistentă la schimbările climatice și care implică emisii reduse.

               Acordul ar trebui să prevadă dispoziții adecvate pentru punerea în aplicare și monitorizarea eficace a acestor prevederi, precum și proceduri prin care să se soluționeze orice litigiu ce ar putea apărea între părți și ar trebui sa prevadă participarea societății civile.

               Comerțul și aspectele legate de gen

               Acordul ar trebui să includă dispoziții care să abordeze aspectele de gen legate de comerț. Acesta ar trebui să recunoască nevoia de a consolida posibilitățile oferite femeilor de a beneficia de oportunitățile economice care vor rezulta din relația comercială a părților consolidată prin intermediul acordului.

               Energia și materiile prime

               Acordul ar trebui să includă dispoziții care să abordeze aspectele legate de comerț și de investiții ale energiei și ale materiilor prime. Negocierile ar trebui să vizeze asigurarea unui mediu de afaceri deschis, transparent, nediscriminatoriu și previzibil, să limiteze practicile anticoncurențiale și să elimine cerințele privind conținutul local în aceste domenii. Acordul ar trebui să includă, de asemenea, norme care să sprijine și să promoveze suplimentar comerțul și investițiile în sectorul surselor regenerabile de energie.

               Coerența și transparența în materie de reglementare

               Acordul ar trebui să includă discipline transsectoriale privind coerența și transparența reglementării, în vederea elaborării și punerii în aplicare a unor reglementări eficiente, eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai compatibile în domeniul bunurilor și serviciilor. Acordul ar trebui să includă, printre altele, dispoziții privind efectuarea din timp a consultărilor privind reglementările importante, care să includă acordarea posibilităţii părților interesate de a contribui la elaborarea propunerilor normative, să prevadă publicarea măsurilor care au impact asupra comerțului și a investițiilor, promovarea schimbului de informații și utilizarea în mai mare măsură a bunelor practici în materie de reglementare, cum ar fi evaluarea impactului reglementărilor și evaluarea ex post a acestora.

               Combaterea corupţiei

               Acordul ar trebui să includă dispoziții specifice care să vizeze și să descurajeze corupția care afectează comerțul și investițiile. Astfel de dispoziții ar trebui să se bazeze pe standarde și acorduri europene și convenite la nivel internațional legate de combaterea corupției.

               Soluționarea litigiilor dintre state și medierea

               Acordul ar trebui să includă un mecanism eficace și obligatoriu de soluționare a litigiilor dintre state, care sa prevadă o procedură rapidă, în special în ceea ce privește stabilirea componenței comisiei și desfășurarea procedurilor acesteia. Mecanismul de soluționare a litigiilor ar trebui să fie transparent, deschis și inovator. Acesta ar trebui să includă dispoziții privind o procedură de mediere flexibilă și rapidă.

               Excepții generale

               Acordul ar trebui să includă excepții generale, inclusiv în ceea ce privește securitatea, balanța de plăți, supravegherea prudențială și impozitarea, bazate pe articolele relevante ale acordurilor OMC.

               Alte domenii

               În urma analizei efectuate de către Comisie, a consultării prealabile cu Comitetul pentru politică comercială și în conformitate cu tratatele UE, acordul poate include dispoziţii privind alte domenii legate de comerț și investiții pentru care ambele părţi şi-ar exprima interesul în cursul negocierilor.

               IV. Cadrul instituțional general

               Acordul ar trebui să includă dispoziții privind structura instituțională, care să se bazeze pe dispozițiile și practica existente și să le dezvolte și mai mult.

               Consiliul de asociere ar trebui să își păstreze rolul de organism de cel mai înalt nivel al acordului modernizat, care este responsabil de monitorizarea generală a punerii sale în aplicare. Se sugerează adaptarea periodicității reuniunilor Consiliului, pe baza acordului părților.

               Comitetul de asociere ar trebui să își păstreze rolul esențial pe care îl are în asigurarea punerii în aplicare a acordului. Acordul ar trebui să identifice modalitățile prin care activitatea Comitetului de asociere să devină mai eficace, să promoveze sinergiile și să ofere mai mult dinamism, în ceea ce privește sarcina sa de a acorda asistență Consiliului de asociere în desfășurarea activităților sale. Pot fi instituite subcomitete și grupuri de lucru care să se ocupe de chestiuni specifice.

               Acordul ar trebui să prevadă reuniuni pe teme de comerț ale Comitetului de asociere instituit în temeiul său („Comitetul de asociere pentru comerț”), pentru a monitoriza punerea în aplicare a dispozițiilor sale legate de comerț și investiții. Pot fi instituite, după caz, subcomitete, care s-ar ocupa de domenii specifice și care și-ar desfășura activitatea în baza cadrului pentru Comitetul de asociere pentru comerț. Comitetul de asociere pentru comerț ar trebui să raporteze Consiliului de asociere.

               Comitetul parlamentar de asociere ar trebui să își păstreze rolul și să constituie un for al cooperării interparlamentare dintre membrii Parlamentului European și ai Congresului Național al Chile.

               Comitetul consultativ comun ar trebui menținut, pentru a reprezenta opinia societății civile și a partenerilor sociali în ceea ce privește punerea în aplicare a noului acord.

               V. Dispoziții generale și finale

               Fără a aduce atingere mecanismului de soluționare a litigiilor instituit pentru comerț și pentru aspectele legate de comerț, acordul ar trebui să includă dispoziții care să abordeze eventualitatea neîndeplinirii obligațiilor prevăzute de acord, care să prevadă inclusiv posibilitatea suspendării parțiale sau integrale a acordului în cazul încălcării unor elemente esențiale ale acestuia. Nicio dispoziție a acordului nu ar trebui să aducă atingere legislației UE privind accesul publicului la documente oficiale.

                     (1)

                        JO L 352 din 30.12.2002, p. 1.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 416 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018, și a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European la 22 martie 2018. De asemenea, la data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Ungaria printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară pentru 2018 privind Ungaria
                  4
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori și progresele realizate de Ungaria în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 30 aprilie 2018, Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (5)În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În cadrul Programului său de convergență pentru 2018, guvernul preconizează o deteriorare a deficitului global de la 2,0 % în 2017, la 2,4 % în 2018 și o îmbunătățire treptată, în anii următori, până la 0,5 % din PIB până în 2022. Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1,5 % din PIB – va fi atins până în 2020. Pe baza soldului structural recalculat
                  7
               , obiectivul bugetar pe termen mediu ar urma să fie atins până în 2022. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la puțin sub 60 % până la sfârșitul anului 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este favorabil, ceea ce prezintă riscuri mari legate de punerea în aplicare a obiectivelor privind deficitul.

               (6)Programul de convergență pentru 2018 arată că, în 2017, impactul bugetar al măsurilor legate de securitate este semnificativ și prezintă dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, pentru măsurile legate de securitate, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat, în 2017, la 0,17 % din PIB. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, gravitatea amenințării teroriste constituind un eveniment neobișnuit, al cărui impact asupra finanțelor publice ale Ungariei este important, iar sustenabilitatea finanțelor publice nu ar urma să fie compromisă în cazul unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare stabilită pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2017 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri suplimentare.

               (7)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Ungariei să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat cu un efort mai mic. Pe baza datelor din 2017 privind execuția bugetară, s-a dovedit că Ungaria s-a abătut în mod semnificativ de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Comisia a emis, la 23 mai 2018, un avertisment adresat Ungariei în care se arată că în 2017 s-a observat o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. La XX iunie, Consiliul a adoptat o recomandare în acest sens, care confirmă faptul că Ungaria trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  8
                nu va depăși 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din PIB. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul unei devieri de la efortul recomandat.

               (8)În 2019, având în vedere faptul că ponderea datoriei publice a Ungariei în PIB depășește 60 %, iar deviația estimată a PIB-ului este de 2,3 %, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu ar trebui să depășească 3,9 %, în conformitate cu ajustarea structurală de 0,75 % din PIB rezultată din matricea de cerințe din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul ca în 2019 să se înregistreze o deviere semnificativă de la această cerință. În linii mari, Consiliul este de părere că, începând cu 2018, vor trebui adoptate măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere, având în vedere deteriorarea puternică a perspectivelor bugetare, în conformitate cu recomandarea adresată Ungariei la XX iunie 2018, menită să corecteze abaterile semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               (9)Rata globală a ocupării forței de muncă s-a îmbunătățit în mod semnificativ, iar perspectivele economice favorabile constituie un bun prilej îndeosebi pentru reintegrarea șomerilor pe piața forței de muncă. Diferența mare de remunerare între femei și bărbați, în special pentru grupa de vârstă 25-39 de ani, se poate explica, în parte, prin faptul că structurile de îngrijire a copiilor de bună calitate sunt limitate ca număr. Nivelul serviciilor de îngrijire pentru copiii mai mici de 3 ani este cu mult sub obiectivul de la Barcelona și sub media UE. Deși programul de lucrări publice rămâne principala politică activă privind piața forței de muncă, numărul de participanți la acest program a scăzut semnificativ, ceea ce reprezintă o evoluție pozitivă. Cu toate acestea, sistemul rămâne insuficient orientat, iar eficacitatea acestuia în ceea ce privește reintegrarea participanților pe piața deschisă a forței de muncă continuă să fie limitată, având în vedere situația actuală de pe piața forței de muncă. Politicile active pe piața muncii care se axează mai mult pe actualizarea competențelor și pe reconversia profesională sunt insuficient dezvoltate.

               (10)Procentajul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială a scăzut, ajungând la 26,3 % în 2016, însă rămâne cu mult peste media UE. Copiii sunt, în general, mai expuși la sărăcie decât alte grupe de vârstă. Venitul minim se situează sub 50 % din pragul de sărăcie pentru fiecare gospodărie, fiind unul dintre cele mai scăzute din UE. Nivelul de adecvare al indemnizației de șomaj este foarte scăzut: perioada maximă de 3 luni în care se acordă indemnizația este cea mai scăzută în UE și reprezintă doar aproximativ un sfert din durata medie de care are nevoie o persoană pentru a-și găsi un loc de muncă. În plus, nivelul indemnizațiilor se numără printre cele mai scăzute din UE.

               (11)În Ungaria, structurile și procedurile de dialog social sunt insuficiente și nu permit o implicare semnificativă a partenerilor sociali în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor. Deficiențele în implicarea părților interesate și transparența limitată au un impact asupra bazei de date pentru elaborarea politicilor și asupra calității acestei activități, generând incertitudine pentru investitori și încetinind procesul de convergență.

               (12)S-au aplicat măsuri menite să îmbunătățească sistemul fiscal, dar rămân anumite probleme. Deși în scădere, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă, în special pentru anumite grupuri cu venituri mici, este în continuare ridicată în comparație cu nivelul UE. Complexitatea generală a sistemului fiscal, la care se adaugă prezența continuă a impozitelor specifice anumitor sectoare, reprezintă un punct slab. Adoptarea unor măsuri de combatere a strategiilor de planificare agresivă a contribuțiilor sociale este esențială pentru prevenirea denaturării concurenței dintre întreprinderi, pentru asigurarea unui tratament echitabil al contribuabililor și pentru protejarea finanțelor publice. Pentru combaterea efectelor de propagare ale strategiilor de planificare agresivă a contribuțiilor sociale de la un stat membru la altul este necesară o acțiune coordonată a politicilor naționale, în completarea legislației UE. Ungaria înregistrează intrări și ieșiri de capital relativ ridicate prin entități cu scop special, care sunt deconectate de la economia reală. Din cauza faptului că nu se percep impozite reținute la sursă pentru dividendele distribuite în străinătate (de la rezidenți UE la rezidenți din țări terțe) și pentru dobânzile și redevențele plătite de societățile cu sediul în Ungaria, aceste plăți se pot sustrage complet de la impozitare dacă nu sunt impozitate în jurisdicția destinatară. Comisia ia notă de faptul că Ungaria recunoaște că plățile în străinătate pot duce la o planificare agresivă a impozitelor, dacă acestea sunt folosite în mod necorespunzător. Pe baza schimburilor recente, Comisia va continua să poarte un dialog constructiv de combatere a strategiilor de planificare agresivă a contribuțiilor sociale.

               (13)Barierele în materie de reglementare, în special în sectorul serviciilor și al comerțului cu amănuntul, au un impact asupra performanțelor sectorului și afectează realocarea eficientă a resurselor, productivitatea și inovarea. Există o tendință continuă de a încredința anumite servicii unor firme de stat create special pentru furnizarea serviciilor respective, în detrimentul concurenței deschise. Lipsa de predictibilitate a cadrului juridic este o altă problemă, în special în sectorul comerțului cu amănuntul, care în ultimii ani s-a confruntat cu modificarea frecventă a legislației. Întrucât modificările propuse se fac adeseori în funcție de cifra de afaceri sau de mărimea suprafeței comerciale, acestea afectează în principal lanțurilor de vânzare cu amănuntul străine. Crește astfel incertitudinea în rândul operatorilor economici, iar investitorii pot fi descurajați. Este necesar un mediu de reglementare stabil, favorabil concurenței. Reglementarea strictă a profesiilor rămâne ridicată în Ungaria, în special în ceea ce privește profesiile-cheie, cum ar fi serviciile juridice și de contabilitate.

               (14)Persistă îngrijorări cu privire la prevenirea și urmărirea penală a cazurilor de corupție. Potrivit mai multor indicatori, expunerea Ungariei la corupție pare să fi crescut în ultimii ani, iar riscul de corupție ar putea avea un efect negativ asupra potențialului de creștere al țării. Funcționarea organelor de urmărire penală este de o importanță crucială pentru combaterea corupției și a spălării de bani și, dacă măsurile de combatere a micii corupții par să fi fost aplicate cu un oarecare succes, investigarea cazurilor de corupție la nivel înalt nu se bucură de suficientă atenție. Transparența limitată și restricțiile privind accesul la informații îngreunează și mai mult măsurile de prevenire a corupției. S-au luat măsuri importante în ceea ce privește achizițiile publice, însă există posibilități de îmbunătățire, în continuare, a transparenței și a concurenței în procedurile de licitație.

               (15)Rezultatele în materie de educație pentru competențele de bază sunt cu mult sub media UE, în special în cazul copiilor care provin din medii socioeconomice defavorizate. Elevii sunt orientați de timpuriu către diferite tipuri de școli, fapt care antrenează discrepanțe mari în ceea ce privește rezultatele în materie de educație și perspectivele de ocupare a unui loc de muncă. Copiii din medii defavorizate, inclusiv copiii romi, urmează de obicei școli secundare profesionale, în care nivelul competențelor de bază este mai scăzut, iar rata abandonului școlar timpuriu este mai mare. Persoanele care termină o astfel de școală primesc, în medie, salarii mai mici. Rata părăsirii timpurii a școlii a crescut, în medie, la 12,4 %, fiind deosebit de mare în rândul copiilor romi. Aceste provocări trebuie abordate cu atât mai urgent în contextul educației de calitate și favorabile incluziunii. Scăderea numărului de elevi înscriși în învățământul terțiar și creșterea numărului de elevi care abandonează studiile vor conduce la o scădere și mai mare a ratelor de absolvire, într-o perioadă în care cererea de forță de muncă de înaltă calificare este în creștere.

               (16)Situația precară în materie de sănătate, agravată de un stil de viață nesănătos, persistă, având un impact negativ asupra capitalului uman. Nivelul scăzut al cheltuielilor cu asistența medicală, la care se adaugă o alocare ineficientă a resurselor, limitează eficacitatea sistemului de sănătate din Ungaria. Acest lucru, împreună cu sumele mari suportate din buzunarul pacienților, are un impact negativ asupra accesului în timp util la servicii medicale preventive și curative de calitate și accesibile din punct de vedere financiar. Lipsa lucrătorilor din domeniul medical reprezintă, de asemenea, un obstacol în calea accesului la asistență medicală, deși recentele creșteri salariale au atenuat impactul acestei provocări. Eforturile de reformă în curs vizează în special combaterea utilizării excesive a serviciilor de asistență medicală spitalicească, cauzată în special de faptul că furnizorii de asistență medicală primară nu sunt echipați în mod corespunzător pentru a-și îndeplini cu eficacitate rolul de filtru. Raționalizarea în continuare a utilizării resurselor spitalicești și realizarea de investiții specifice pentru consolidarea serviciilor de asistență medicală primară ar permite reducerea disparităților în ceea ce privește accesul la asistență medicală și ar conduce la îmbunătățirea eficacității și a eficienței rezultatelor în domeniul sănătății.

               (17)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ungariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (18)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență pe 2018, iar avizul său
                  9
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2018, să asigure respectarea recomandării Consiliului din XX iunie 2018 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În 2019, să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,9 %, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,75 % din PIB.

               2.Să continue simplificarea sistemului fiscal, în special prin reducerea impozitelor specifice anumitor sectoare. Să amelioreze calitatea și transparența procesului de luare a deciziilor, prin intermediul unui dialog social eficace și prin colaborarea cu alte părți interesate, precum și prin evaluări periodice adecvate ale impactului. Să consolideze cadrul de combatere a corupției, să își intensifice eforturile în materie de acțiuni penale, să îmbunătățească transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice, printre altele, prin asigurarea accesului publicului la datele obținute din sistemul de achiziții publice electronice. Să consolideze concurența, stabilitatea în materie de reglementare, precum și transparența în sectorul serviciilor, în special în sectorul comerțului cu amănuntul.

               3.Să deblocheze rezervele de forță de muncă prin îmbunătățirea calității politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Să îmbunătățească rezultatele în materie de educație și să sporească participarea grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general de calitate și favorabil incluziunii. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și al prestațiilor de șomaj, precum și nivelul de acoperire al acestora.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 416 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 215 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (8)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Se va compensa orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli.

                     (9)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.