title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2020 2020/C 282/27

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/177

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2020
      (2020/C 282/27)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Suedia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Suedia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelurile supraevaluate ale prețurilor locuințelor, combinate cu creșterea continuă a gradului de îndatorare a gospodăriilor, creează riscul unei corecții dezordonate. Acest lucru ar putea avea un impact negativ asupra economiei și, eventual, asupra sectorului bancar. Orice impact negativ asupra sectorului bancar ar putea cauza, de asemenea, efecte negative de propagare în țările învecinate, date fiind interdependențele financiare sistemice. În ultimii ani s-au luat unele măsuri de corectare a acestor dezechilibre. Totuși, aceste măsuri au avut un impact limitat până în prezent. Există în continuare lacune importante în materie de politici, în special în ceea ce privește stimulentele fiscale pentru finanțarea prin îndatorare pentru achiziționarea unei locuințe și funcționarea ofertei de locuințe, mai ales a pieței locuințelor de închiriat.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Suedia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Suedia, agravând tendința observată deja de accentuare treptată a disparităților dintre regiunea capitalei și restul țării sau dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  Suedia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 27 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 28 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Suedia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

                  (12)

                  În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 3,8 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 1,4 % din PIB în 2021 și va atinge un excedent de 1,5 % din PIB până în 2023. După ce a scăzut la 35 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 40 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Suedia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,4 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate (0,1 % din PIB), ajutoare de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate (1,6 % din PIB) și măsuri de ocupare a forței de muncă și de politică socială (0,2 % din PIB). În plus, Suedia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Conform Programului de convergență pentru 2020, printre aceste măsuri se numără, în special, amânări ale plății impozitelor de până la 6,9 % din PIB, precum și diferite tipuri de garanții pentru împrumuturi și facilități de credit extinse în valoare de aproximativ 4,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Suedia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Suediei va fi de -5,6 % din PIB în 2020 și de -2,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Suedia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (16)

                  Pandemia de COVID-19 a determinat o încetinire fără precedent a economiei Suediei. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 9,7 % în 2020 și va coborî apoi la 9,3 % în 2021. Se estimează o scădere puternică a consumului privat, în special în cadrul categoriilor de consum celor mai expuse, cum ar fi transporturile, restaurantele și serviciile de cazare. Se preconizează că formarea brută de capital fix va înregistra o scădere chiar și mai puternică decât consumul, determinată în mare măsură de incertitudinea cu privire la ritmul redresării. Autoritățile suedeze au început să ia dintr-un stadiu timpuriu măsuri în materie de politici, pe care le-au intensificat treptat odată cu extinderea pandemiei de COVID-19. Aceste măsuri au vizat asistența medicală și au combătut consecințele economice ale pandemiei. Printre măsurile din domeniul asistenței medicale se numără și sprijinul economic pe care administrația centrală l-a acordat regiunilor și autorităților locale responsabile cu sistemul de sănătate pentru a acoperi costurile suplimentare cauzate de pandemia de COVID-19. Pe plan economic, guvernul a luat o gamă largă de măsuri de reducere a costurilor suportate de sectorul corporativ (șomaj parțial, preluarea costurilor prestațiilor de boală, amânarea plății contribuțiilor sociale datorate de angajatori, garanții pentru credite și reduceri ale chiriilor), precum și de asigurare a lichidității întreprinderilor (amânarea plății impozitelor, inclusiv a plăților taxei pe valoarea adăugată). De asemenea, banca centrală a Suediei, Sveriges Riksbank a decis să acorde întreprinderilor împrumuturi prin intermediul băncilor și să achiziționeze obligațiuni guvernamentale și municipale, precum și obligațiuni ipotecare garantate și obligațiuni și titluri comerciale emise de societăți nefinanciare suedeze. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. De asemenea, Riksbank a încheiat acorduri de swap valutar cu alte bănci centrale, menite să asigure disponibilitatea valutelor importante pentru sectorul financiar. Politica socială și de ocupare a forței de muncă a fost extinsă, de exemplu prin modificarea temporară a prestațiilor de boală, prin creșterea indemnizațiilor de șomaj, prin relaxarea cerințelor de acces la indemnizațiile de șomaj și prin măsuri active în domeniul pieței forței de muncă și al educației (de exemplu, locuri de muncă verzi, extinderea programului „Locuri de muncă pentru un nou început”, cursuri de vară, sporirea numărului de studenți în învățământul superior).

                  (17)

                  Pe termen scurt, măsurile luate de Suedia în materie de politici ca răspuns la pandemia de COVID-19 vizează să asigure lucrătorilor din domeniul sănătății resursele și rezervele de capacitate adecvate și să adapteze rolurile și responsabilitățile acestora. Pe termen mediu, aceste măsuri ar trebui să asigure, de asemenea, un acces rapid la o asistență medicală echilibrată din punct de vedere geografic, repartizarea adecvată a lucrătorilor din domeniul sănătății în cadrul diverselor servicii (de exemplu, asistența medicală ambulatorie și cea spitalicească) și evitarea deficitelor structurale de personal medical. Utilizarea sectorului de cercetare și inovare, un sector puternic în Suedia, pentru programe științifice poate contribui la înregistrarea de progrese în dezvoltarea de vaccinuri, în tratamente și metode de diagnosticare, precum și la transpunerea rezultatelor cercetării în politica de sănătate publică.

                  (18)

                  Sprijinirea ofertei de competențe, în special de competențe digitale, poate să favorizeze o creștere mai puternică a productivității prin intermediul cercetării și inovării în sectoarele de înaltă tehnologie și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor ambițioase ale Suediei în materie de climă și energie, prevăzute în Planul național privind energia și clima. De asemenea, sunt necesare investiții pentru a reduce decalajele în materie de rezultate școlare între elevii proveniți dintr-un context de migrație și cei nativi. Calitatea ridicată a forței de muncă a contribuit în foarte mare măsură la creșterea productivității muncii, dar aproape încetase să mai aibă o astfel de contribuție înainte de declanșarea crizei provocate de COVID-19. De asemenea, va fi necesar să se integreze pe piața forței de muncă grupurile al căror potențial nu a fost pe deplin utilizat înainte de criză, cum ar fi migranții din afara UE și persoanele cu handicap. Lipsa de personal calificat este deosebit de accentuată în domeniile educației, asistenței medicale, muncii sociale, tehnologiei informației și comunicațiilor, industriei și construcțiilor.

                  (19)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În sectorul digital și în cel al produselor microelectronice, peste 50 % din angajatori raportează o lipsă de personal calificat, care afectează creșterea. Susținerea ponderii ridicate a cheltuielilor publice în cercetare este o condiție necesară pentru a îmbunătăți performanțele în materie de productivitate. Consolidarea intensității capitalului și investițiile sporite în sectoarele de înaltă tehnologie și în cele inovatoare sunt, de asemenea, necesare pentru a restabili creșterea productivității muncii. Difuzarea noilor tehnologii digitale în rândul întreprinderilor mici și mijlocii va contribui la stimularea productivității. Criza a arătat cât de importantă este infrastructura digitală și că este necesar ca toți cetățenii să aibă acces la o conexiune rapidă și stabilă, indiferent unde locuiesc sau muncesc. Extinderea rețelei wireless de arie largă în banda de 700 MHz va juca un rol important, la fel ca și posibilitatea acordării de sprijin financiar pentru dezvoltarea serviciilor fixe de bandă largă. Viitoarea licitare a 5G va da un impuls suplimentar digitalizării economiei suedeze. Obiectivul de a realiza o societate neutră din punct de vedere climatic în 2045 va necesita, de asemenea, investiții în cercetare și inovare care să permită dezvoltarea și punerea în aplicare a unor soluții inovatoare și competitive pentru decarbonizare, precum și măsuri de politică și măsuri sociale coordonate. Eforturile Suediei de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră sunt direcționate în primul rând către sectorul transporturilor. Pe agenda politică se află înlocuirea completă și relativ rapidă a parcului auto cu vehicule cu emisii scăzute. Investițiile planificate în infrastructura feroviară sunt importante pentru a facilita o repartizare modală și pentru a îndeplini ambițiosul obiectiv climatic al Suediei. Electrificarea transporturilor și a industriei va necesita investiții semnificative în producția și distribuția de energie electrică. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Suedia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Suediei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (20)

                  Acuzațiile persistente privind suspiciuni de spălare de bani au afectat reputația băncilor suedeze, prevenirea spălării banilor rămânând o prioritate pentru Suedia. Supravegherea eficace necesită resurse sporite și proceduri adecvate pentru a aplica abordarea bazată pe riscuri. Suedia a recunoscut că sunt necesare mai multe resurse pentru a exercita o supraveghere corespunzătoare și pentru a efectua investigații adecvate și a consolidat capacitatea Autorității de Supraveghere Financiară. Cu toate acestea, capacitatea agenției este încă scăzută în comparație cu dimensiunea sectorului financiar suedez. Provocările persistă, iar abordarea bazată pe riscuri nu a fost încă pusă în aplicare pe deplin.

                  (21)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (22)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Suedia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (23)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Suediei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (24)

                  Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (25)

                  În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Deoarece au fost reorientate către obiectivul de abordare a impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și de facilitare a redresării economice, niciuna dintre recomandările specifice fiecărei țări din 2020 nu abordează în mod direct dezechilibrele macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să asigure reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin furnizarea adecvată de produse medicale esențiale, de infrastructură și de forță de muncă.

                  2.

                  Să încurajeze inovarea și să sprijine educația și dezvoltarea competențelor. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, către sectoarele de înaltă tehnologie și cele inovatoare, către rețelele 5G și către transporturile durabile.

                  3.

                  Să îmbunătățească eficacitatea supravegherii în materie de combatere a spălării banilor și să asigure punerea în aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 159.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2020 2020/C 282/28

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/183

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2020
      (2020/C 282/28)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

                  (2)

                  În urma retragerii Regatului Unit din Uniune la 31 ianuarie 2020 și a intrării în vigoare a Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (3) („Acordul de retragere”), Regatul Unit a intrat într-o perioadă de tranziție, care se va încheia la 31 decembrie 2020. Această perioadă de tranziție poate fi prelungită cu până la un an sau doi ani printr-o decizie unică luată înainte de 1 iulie 2020 de către Uniune și Regatul Unit în cadrul Comitetului mixt prevăzut în Acordul de retragere. În această perioadă, legislația Uniunii – inclusiv cea legată de semestrul european – continuă să se aplice Regatului Unit și pe teritoriul acestuia.

                  (3)

                  Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (4) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Regatul Unit în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (4)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (5)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (6)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (5), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (7)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (8)

                  Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Regatului Unit din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în Regatul Unit. Situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 7 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Regatul Unit se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Regatului Unit să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (6) nu va depăși 1,6 % în 2019-2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă faptul că există riscul unei abateri semnificative de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019-2020, precum și pentru exercițiile 2018-2019 și 2019-2020, luate împreună. Datele privind rezultatul exercițiului bugetar pentru 2019-2020 vor fi disponibile în toamna anului 2020.

                  (12)

                  În Programul său de convergență pentru 2019-2020, guvernul prevede o deteriorare a soldului global de la un deficit de 2,2 % din PIB în 2019-2020 la un deficit de 2,5 % din PIB în 2020-2021. Se estimează că deficitul va crește la 3,1 % din PIB în 2021-2022 și că va scădea la 2,4 % din PIB până în 2024-2025. După ce a scăzut la aproximativ 83,2 % din PIB în 2019-2020, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 82,9 % în 2020-2021, conform Programului de convergență pentru 2019-2020. Cu toate acestea, scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare nu mai pare realist, deoarece nu ia în considerare impactul economic al pandemiei de COVID-19. De asemenea, proiecțiile din program nu iau în considerare măsurile anunțate de Regatul Unit ca răspuns la pandemia de COVID-19. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Regatul Unit a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Proiecțiile din programul de convergență nu includ aceste măsuri, însă acestea sunt luate în considerare în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Măsurile bugetare reprezintă aproximativ 5,5 % din PIB și includ acordarea de sprijin pentru angajați, lucrători independenți și întreprinderi, precum și măsuri de protecție socială. În plus, Regatul Unit a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără garanții pentru împrumuturi în valoare de aproximativ 16 % din PIB. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Regatului Unit va fi de -10,7 % din PIB în 2020-2021 și de -6,2 % în 2021-2022. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 102,5 % din PIB în 2020-2021 și la 100,2 % din PIB în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza programului de convergență nu ia în considerare impactul pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, proiecțiile programului privind datoria și deficitul diferă semnificativ de cele ale Comisiei.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, din cauza încălcării preconizate de către Regatul Unit a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020-2021. În ansamblu, analiza sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997.

                  (16)

                  Actuala criză provocată de COVID-19 a creat provocări de politică economică și socială nemaiîntâlnite în ultimele decenii. Se preconizează că rata șomajului, care în 2019 era de 3,8 %, va crește cu aproape 3 puncte procentuale, atingând nivelul de 6,7 % în 2020, și că va scădea ușor la 6 % în 2021. Guvernul Regatului Unit a adoptat măsuri de urgență pentru a atenua efectele negative ale șocului. Costul sprijinului bugetar direct va depinde de cerere, însă ar putea reprezenta aproximativ 110 miliarde GBP (5,5 % din PIB), fiind completat de 330 de miliarde GBP (16 % din PIB) sub formă de garanții pentru credite aferente împrumuturilor bancare. S-au pus în aplicare sisteme de șomaj tehnic pentru a proteja locurile de muncă și s-au instituit, de asemenea, măsuri de sprijinire a lucrătorilor independenți. S-au adus îmbunătățiri temporare în ceea ce privește sfera de aplicare a sistemului de credit universal și eligibilitatea pentru accesul la avansurile acordate prin acest sistem, iar prestația de bază în temeiul sistemului de credit universal a fost majorată temporar pe o perioadă de douăsprezece luni. De asemenea, autoritățile locale vor primi o finanțare suplimentară unică pentru a sprijini persoanele și gospodăriile vulnerabile din punct de vedere economic. Guvernul a anunțat, de asemenea, un moratoriu de trei luni privind plățile ipotecare pentru proprietarii care întâmpină dificultăți ca urmare a pandemiei de COVID-19.

                  (17)

                  Pentru a sprijini poziția financiară a întreprinderilor, Banca Angliei a redus de două ori rata bancară, în total de la 0,75 % la 0,1 %, a redus rata amortizorului anticiclic de capital al Regatului Unit la 0 % de la o traiectorie anterioară către 2 % până în decembrie 2020, a mărit dotarea financiară a programului său de cumpărare de obligațiuni la 645 de miliarde GBP și și-a consolidat sprijinul pentru creditarea bancară comercială către economia reală, alături de garanțiile guvernamentale pentru împrumuturi. Guvernul a oferit anumitor sectoare un moratoriu cu durata de un an pentru plata ratelor comerciale, o amânare a plăților taxei pe valoarea adăugată (TVA), precum și granturi în numerar pentru firmele mai mici. De asemenea, s-a pus la dispoziție sprijin sub formă de lichidități prin intermediul unor garanții și granturi combinate în cadrul Sistemului de împrumuturi pentru întreruperea activității ca urmare a coronavirusului, acordat întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) a căror cifră de afaceri se situează sub un anumit plafon, utilizând o gamă largă de produse de finanțare a activității, ca de exemplu creditele revolving și alte produse, inclusiv împrumuturi la termen. În plus, pentru toate sectoarele de activitate s-a pus la dispoziție un sistem general de furnizare de lichidități pentru IMM-uri, dar și pentru întreprinderile mai mari, care ar putea include sprijin pentru investiții. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

                  (18)

                  Pandemia de COVID-19 a evidențiat deficiențe în gradul de pregătire și în capacitatea sistemelor de sănătate din Regatul Unit de a răspunde la astfel de epidemii, în special în ceea ce privește infrastructura, personalul și materialele. Acest lucru a dus la instituirea în regim de urgență de spitale de campanie temporare în Regatul Unit pentru pacienții afectați de COVID-19. Industria producătoare a țării a fost îndemnată să își modifice liniile de producție pentru a produce în regim de urgență echipamente medicale suplimentare, ca de exemplu aparate pentru respirație artificială, astfel încât să se acopere nivelul estimat al cererii. Criza cauzată de COVID-19 a exacerbat penuria existentă în materie de forță de muncă în sectorul sănătății. Pentru a putea gestiona în viitor crize similare sunt necesare investiții în sistemele de sănătate din Regatul Unit, inclusiv măsuri de sănătate publică eficace și pentru care să se aloce resurse suficiente. Scopul acestor investiții ar trebui să fie de a asigura echipamentele, instalațiile și forța de muncă calificată necesare și, în general, capacitatea de a furniza toate serviciile regulate de sănătate preconizate, în paralel cu serviciile de îngrijire a pacienților afectați de COVID-19 sau de alte boli infecțioase similare.

                  (19)

                  Este probabil ca actuala criză să aibă un impact mai mare asupra persoanelor celor mai vulnerabile, amplificând sărăcia. Riscul de sărăcie sau de excluziune socială crescuse deja înainte de criza sanitară, în pofida unei rate a șomajului ajunse la un minim record. Rata sărăciei persoanelor încadrate în muncă și a sărăciei în rândul copiilor este, de asemenea, ridicată. Reducerea cheltuielilor și reformele în cadrul sistemului de protecție socială riscă să submineze efectul puternic de reducere a sărăciei al sistemului de impozitare și de prestații sociale din Regatul Unit. Se poate consolida sprijinul acordat persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv copiilor săraci, având în vedere în special faptul că se preconizează adâncirea inegalității veniturilor ca urmare a crizei.

                  (20)

                  Îmbunătățirea rezultatelor în materie de productivitate a forței de muncă rămâne o provocare importantă pentru Regatul Unit. Producția pe oră este mult mai scăzută în Regatul Unit comparativ cu majoritatea celorlalte economii dezvoltate și este doar ușor mai mare comparativ cu nivelul de dinainte de criza financiară. Creșterea PIB-ului a fost determinată de creșterea ocupării forței de muncă, neînregistrându-se practic nicio creștere a productivității în ultimii ani. În pofida unei piețe a muncii tensionate, productivitatea muncii în Regatul Unit s-a menținut în general la același nivel de la începutul anului 2018. De asemenea, creșterea salariului real a rămas lentă. Multe regiuni din Regatul Unit sunt relativ sărace, înregistrând niveluri relativ scăzute ale investițiilor în competențe și în infrastructură. Perspectivele limitate de evoluție profesională pentru persoanele care ocupă locuri de muncă slab remunerate au un impact negativ atât asupra productivității, cât și a sărăciei. Această tendință va continua și ar putea chiar să fie exacerbată în lumina crizei provocate de pandemia de COVID-19. Recenta pandemie implică, de asemenea, provocări semnificative pentru sistemele de educație și formare din Regatul Unit, în special în ceea ce privește învățământul la distanță și accesul inegal la învățământul structurat. Prin urmare, productivitatea se va putea ameliora dacă se vor rezolva problemele generale, ca de exemplu investițiile reduse în echipamente, infrastructură și cercetare și dezvoltare, precum și lacunele în materie de competențe, în special în ceea ce privește competențele de bază și cele tehnice. Regatul Unit intenționează să investească mai mult în cercetare și inovare și să îmbunătățească utilizarea tehnologiilor existente în întreaga economie.

                  (21)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Regatul Unit înregistrează o penurie constantă a locuințelor. Apar constrângeri legate de capacitate, în timp ce construcțiile de locuințe se mențin sub nivelul care ar fi necesar pentru a răspunde cererii estimate. Numărul terenurilor disponibile pentru locuințe noi și amplasarea acestora sunt limitate de reglementarea strictă a pieței funciare, în special în jurul orașelor mari. Sectorul construcțiilor rămâne esențial pentru locuințe și pentru atingerea obiectivelor viitoare în materie de eficiență energetică și climă, deși eforturile de reducere a cantității de energie utilizată pentru încălzirea locuințelor sunt îngrădite de vechimea fondului locativ și de înlocuirea lentă a acestuia. După decenii de investiții publice insuficiente, guvernul a început să ia măsuri în privința deficitului de infrastructură. S-au înregistrat progrese încurajatoare în ceea ce privește investițiile în sursele regenerabile de energie și s-au realizat reduceri semnificative ale emisiilor în sectorul energiei electrice. Cu toate acestea, se întâmpină în continuare dificultăți la nivelul întregii economii în ceea ce privește trecerea la neutralitatea climatică. Rețelele rutiere, feroviare și aeriene din Regatul Unit sunt utilizate aproape la capacitate maximă și acest fapt contribuie la congestionarea traficului și la poluarea aerului. Regatul Unit dorește să fie un lider în domeniul vehiculelor cu emisii zero, însă cea mai mare parte a rețelei feroviare nu este încă electrificată. Deși acoperirea rețelelor prin fibră optică din Regatul Unit este în continuare modestă, concurența în materie de rețele pe piața rețelelor prin fibră optică este în creștere, întrucât guvernul majorează în mod semnificativ sprijinul public pentru implementarea rețelelor prin fibră optică. Aceste investiții în infrastructura digitală trebuie însă să fie însoțite de îmbunătățirea competențelor digitale, întrucât Regatul Unit are de suferit de pe urma unui deficit structural de competențe specializate în domeniul informatic.

                  (22)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european până la încheierea perioadei de tranziție.

                  (23)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Regatul Unit va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD.

                  (24)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Regatului Unit în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (25)

                  Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate.

                  2.

                  Să asigure gradul de adecvare și de acoperire a sistemului de protecție socială pentru a oferi sprijin tuturor persoanelor și în special persoanelor care au fost cel mai afectate de criză.

                  3.

                  Să încurajeze inovarea și să sprijine dezvoltarea capitalului uman. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către locuințe, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructurile de transport durabile și rețele în bandă largă de mare viteză.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

         (4)  JO C 301, 5.9.2019, p. 163.

         (5)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (6)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2020 2020/C 282/26

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/171

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2020
      (2020/C 282/26)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Finlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară privind Finlanda din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Finlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Finlanda în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Finlanda este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Finlanda. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  La 30 aprilie 2020, Finlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Finlanda se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,1 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,2 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,0 % din PIB în 2021. După o scădere la 59,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 69,1 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Finlanda a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,7 % din PIB. Măsurile includ atât cheltuieli de urgență pentru protecția sănătății și a ordinii publice, cât și măsuri de sprijin pentru întreprinderi și angajați. În plus, Finlanda a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5 % din PIB. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi în favoarea întreprinderilor, destinate în principal IMM-urilor, precum și sisteme de garanții specifice pentru Finnair și societățile de transport maritim care asigură securitatea aprovizionării. În plus, Finlanda a adoptat și alte măsuri de sporire a lichidităților, neraportate în Programul de stabilitate pentru 2020, printre care și amânarea plății impozitului pe profit. Aceste măsuri suplimentare sunt estimate la 15 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Finlanda sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Finlandei va fi de -7,4 % din PIB în 2020 și de -3,4 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 69,4 % din PIB în 2020 și la 69,6 % din PIB în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Finlanda. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (16)

                  Ca răspuns la criza provocată de COVID-19, Finlanda a luat măsuri cuprinzătoare de sprijinire a sistemului de sănătate și a economiei. De exemplu, guvernul Finlandei a adoptat mai multe bugete suplimentare și a decis să îmbunătățească siguranța locului de muncă pentru angajați, iar condițiile pentru a primi indemnizații de șomaj au fost relaxate. S-a facilitat accesul la indemnizațiile de șomaj pentru liber-profesioniști și antreprenori. Măsurile de securitate socială totalizează 1,6 miliarde EUR. Pe lângă împrumuturile garantate de stat în valoare de 10 miliarde EUR, s-au pus la dispoziție subvenții directe pentru întreprinderi în valoare de 1 miliard EUR. Guvernul a redus temporar contribuția angajatorilor la sistemul de pensii cu 2,6 puncte procentuale și a alocat cel puțin 1 miliard EUR pentru un pachet de sprijin destinat municipalităților. Autoritatea de supraveghere financiară din Finlanda a redus cerințele de capital ale instituțiilor de credit finlandeze prin eliminarea amortizorului de risc sistemic și prin ajustarea cerințelor specifice fiecărei instituții de credit. Guvernul a însărcinat un grup de lucru condus de Ministerul Finanțelor și Ministerul Afacerilor Sociale și Sănătății să pregătească strategia Finlandei de ieșire din criza provocată de COVID-19. La începutul lunii mai, guvernul a adoptat un plan de ieșire etapizat bazat pe primul raport al grupului de lucru. Grupul de lucru va propune în continuare măsuri relevante care să abordeze impactul social, economic și asupra sănătății al crizei. Grupul de lucru a desfășurat consultări cu partenerii sociali, municipalitățile, societatea civilă și organizațiile de protecție a mediului.

                  (17)

                  Deși Finlanda a dovedit că este pregătită în general să facă față crizei provocate de COVID-19, sistemul său de sănătate ar putea deveni mai rezilient. Districtele spitalicești au trebuit să modifice repartizarea personalului medical în vederea tratării pacienților de COVID-19 și să se abată de la termenele legale stabilite anterior pentru asistența medicală fără caracter urgent. Sistemul actual de servicii de sănătate furnizate de diverși prestatori a dus la o densitate inegală a lucrătorilor din domeniul sănătății pe teritoriul țării. Se preconizează că fragmentarea prestării serviciilor și accesul inegal la serviciile sociale și la serviciile de asistență medicală primară vor rămâne o problemă și după criză, în special în cazul șomerilor și al pensionarilor, precum și al persoanelor cu handicap. Având în vedere creșterea șomajului determinată de criza provocată de COVID-19, atât măsurile de politică pe termen scurt, cât și cele pe termen mediu ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea accesului egal la asistența medicală primară. Pe termen mediu, este important să se continue planurile de reforme în domeniul social și al sănătății avute în vedere de guverne finlandeze succesive, mai ales că acestea pregătesc Finlanda pentru schimbări demografice de amploare și ar ajuta țara să mențină calitatea sistemului său de sănătate în viitor, îmbunătățind totodată accesibilitatea acestuia. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale Finlandei continuă să fie în pericol din cauza creșterii preconizate a costurilor legate de îmbătrânirea populației, în special a costurilor legate de asistența socială și de sănătate.

                  (18)

                  Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,3 % în 2020 și va coborî apoi la 7,7 % în 2021. Sunt necesare măsuri eficace de politică pe termen scurt și mediu, elaborate în strânsă cooperare cu partenerii sociali, pentru a frâna creșterea ratei șomajului și a reintegra pe piața muncii persoanele care și-au pierdut locul de muncă din cauza crizei provocate de COVID-19. Aceste eforturi ar trebui să sprijine și grupurile expuse riscului de sărăcie și excluziune socială, cum ar fi persoanele cu un nivel scăzut de calificare, persoanele cu handicap, persoanele cu capacitate parțială de muncă și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Finlanda a instituit sisteme de șomaj parțial prin care mulți angajați au fost trimiși în șomaj tehnic. Aplicarea unor politici active pe piața muncii, inclusiv a unor măsuri de perfecționare și recalificare, ar putea asigura o întoarcere rapidă și durabilă pe piața muncii. S-ar putea acorda salarii subvenționate, care ar putea fi combinate cu cursuri de formare și monitorizarea de către serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Recalificarea și perfecționarea sunt esențiale pentru menținerea capacității de inserție profesională a forței de muncă în cadrul unei economii cu un caracter digital și ecologic tot mai pronunțat. Reforma învățării continue ar putea contribui la satisfacerea necesității de îmbunătățire a competențelor în rândul adulților, inclusiv în rândul celor cu calificări scăzute, în sectoare relevante pentru piața muncii, cum ar fi sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC). Pentru a oferi pieței competențele de care are nevoie în această epocă de schimbări demografice și tehnologice, va fi important să se mențină relevanța pentru piața muncii a educației, printre altele prin asigurarea unui număr suficient de locuri în universități în concordanță cu previziunile privind locurile de muncă pentru fiecare sector și regiune. Pentru a evita agravarea situației socioeconomice a grupurilor celor mai vulnerabile în urma crizei provocate de COVID-19, eliminarea decalajului digital va fi esențială, în special prin asigurarea accesului cursanților defavorizați la o educație de calitate. Sistemul complex de beneficii creează obstacole în calea inserției profesionale. Pentru a încuraja adoptarea formulelor de muncă pe termen scurt și cu fracțiune de normă, ar trebui implementat în mod eficient registrul de venituri care conține informații în timp real cu privire la salarii și beneficii, iar prestațiile de asigurări sociale ar trebui prelucrate mai rapid. Pe termen mediu, va fi important ca Finlanda să își reformeze sistemul de beneficii sociale pentru a stimula ocuparea forței de muncă și a-și pregăti sistemul de protecție socială pentru viitor.

                  (19)

                  Pentru a stimula economia după ridicarea măsurilor de izolare în vigoare în prezent, este esențial ca întreprinderile, în special IMM-urile, să fie ajutate să se mențină pe linia de plutire în timpul crizei provocate de COVID-19. Furnizarea temporară a unui sprijin sub formă de lichidități prin intermediul unor împrumuturi, subvenții și garanții ar putea ajuta întreprinderile să depășească această perioadă caracterizată de o incertitudine ridicată și venituri semnificativ mai scăzute. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

                  (20)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În Finlanda, investițiile se situează sub media UE în cazul categoriilor care susțin în cea mai mare măsură creșterea productivității, și anume investițiile în echipamente și în proprietatea intelectuală. Acest lucru poate limita potențialul de creștere pe termen lung al țării și îi poate afecta competitivitatea și redresarea. Sporirea investițiilor în cercetare și dezvoltare este un factor-cheie care permite schimbări structurale în favoarea sectoarelor economice bazate pe cunoaștere și a consolidării potențialului de creștere pe termen lung. Tranziția planificată către realizarea neutralității climatice până în 2035, reflectată și în Planul național privind energia și clima al Finlandei, va necesita investiții substanțiale, în special în rețelele de energie electrică și în transporturi durabile. Un nou plan privind transporturile la nivel național pentru perioada 2021-2032 este în curs de elaborare sub conducerea unui grup de coordonare parlamentar. Având în vedere preocupările legate de sănătate, mediu, regiuni și productivitate, sunt necesare eforturi continue pentru extinderea rețelelor de bandă largă de mare viteză și îmbunătățirea altor infrastructuri digitale, în vederea raționalizării logisticii și a menținerii activității economice în regiunile îndepărtate. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Finlanda să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Finlandei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (21)

                  Evaluarea națională a riscurilor privind combaterea spălării banilor a Finlandei este în prezent depășită și va fi actualizată în 2020. Autoritatea finlandeză de supraveghere financiară și-a îmbunătățit recent capacitatea de supraveghere. Cu toate acestea, efectivele de personal tot nu sunt adecvate, iar abordarea bazată pe riscuri a supravegherii nu este încă aplicată corect. Deși au fost investigate mai multe cazuri de încălcări suspectate, instituirea unei politici de sancțiuni disuasive rămâne printre priorități. Raportarea tranzacțiilor suspecte a crescut masiv în ultimele luni, iar resursele de care dispune Unitatea de informații financiare par să fie insuficiente pentru analizarea acestor informații. Schimbul de informații dintre Unitatea de informații financiare și Autoritatea de supraveghere financiară este în continuare insuficient.

                  (22)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (23)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Finlanda va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (24)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19.În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Finlanda ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (25)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Finlandei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (26)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Finlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să elimine deficitul de lucrători în domeniul sănătății pentru a consolida reziliența sistemului de sănătate și să îmbunătățească accesul la serviciile sociale și de sănătate.

                  2.

                  Să consolideze măsurile de sprijinire a ocupării forței de muncă și să susțină politici active pe piața forței de muncă.

                  3.

                  Să ia măsuri pentru a furniza lichidități economiei reale, în special întreprinderilor mici și mijlocii. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, către o infrastructură sustenabilă și eficientă, precum și către cercetare și inovare.

                  4.

                  Să asigure o supraveghere eficace și respectarea cadrului de combatere a spălării banilor.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 154.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.