title: Recomandare a Băncii Centrale Europene din 15 noiembrie 2007 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la desemnarea auditorului extern al Central Bank of Cyprus (BCE/2007/12)

text:
               20.11.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 277/1

      RECOMANDARE A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

   din 15 noiembrie 2007
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la desemnarea auditorului extern al Central Bank of Cyprus
   (BCE/2007/12)
   (2007/C 277/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Conturile Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale Eurosistemului sunt supuse auditării de către auditori externi independenți, desemnați la recomandarea Consiliului guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               În temeiul articolului 1 din Decizia 2007/503/CE a Consiliului din 10 iulie 2007 privind adoptarea de către Cipru a monedei unice la 1 ianuarie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat (1), Cipru îndeplinește în prezent condițiile necesare adoptării monedei euro și derogarea în favoarea Ciprului prevăzută la articolul 4 din Actul de aderare din 2003 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2008.

               (3)

               În temeiul secțiunii 60(1)(a) din Legea 34(I) din 2007 de modificare a Legilor privind Central Bank of Cyprus din 2002 și 2003, care intră în vigoare la 1 ianuarie 2008, situațiile financiare anuale ale Central Bank of Cyprus sunt supuse auditării în conformitate cu articolul 27 din Statutul SEBC.

               (4)

               Central Bank of Cyprus a selectat PricewaterhouseCoopers Limited în calitate de auditor extern independent pentru exercițiile financiare 2008-2012,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă numirea PricewaterhouseCoopers Limited în calitate de auditor extern al Central Bank of Cyprus pentru exercițiile financiare 2008-2012.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 noiembrie 2007.

            Președintele BCE

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  JO L 186, 18.7.2007, p. 29.


title: 2012/90/UE: Recomandarea Comisiei din 14 februarie 2012 privind orientările pentru prezentarea informațiilor în vederea identificării loturilor de material forestier de reproducere, precum și a informațiilor care trebuie să fie indicate pe eticheta sau în documentul furnizorului

text:
               16.2.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 43/38

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 14 februarie 2012
   privind orientările pentru prezentarea informațiilor în vederea identificării loturilor de material forestier de reproducere, precum și a informațiilor care trebuie să fie indicate pe eticheta sau în documentul furnizorului
   (2012/90/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 13 din Directiva 1999/105/CE a Consiliului din 22 decembrie 1999 privind comercializarea materialului forestier de reproducere (1) prevede informațiile care urmează a fi utilizate pentru a identifica fiecare lot de material forestier de reproducere (denumit în continuare „MFR”). Mai mult, articolul 14 din directiva menționată stabilește informațiile care trebuie să figureze pe eticheta sau în documentul furnizorului. Cu toate acestea, nu au fost stabilite norme cu privire la modul de prezentare a acestor informații.

               (2)

               Prin urmare, modul în care aceste informații sunt prezentate în eticheta sau documentul furnizorului variază considerabil în interiorul Uniunii. Mai multe state membre și părți interesate au declarat că, datorită utilizării diferitelor limbi și forme de prezentare, eticheta sau documentul furnizorului nu sunt înțelese, adesea, în același mod de către părțile interesate implicate în comerțul dintre statele membre.

               (3)

               Cu toate acestea, Directiva 1999/105/CE nu conține un temei juridic care să permită Comisiei să stabilească dispozițiile obligatorii din punct de vedere juridic, menite să armonizeze eticheta sau documentul furnizorului pentru a reduce aceste dificultăți. Prin urmare, este necesară adoptarea unor orientări care să recomande o prezentare a informațiilor care urmează să fie menționate în eticheta sau documentul furnizorului care facilitează înțelegerea acestor informații în toate statele membre.

               (4)

               În conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1598/2002 al Comisiei din 6 septembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 1999/105/CE a Consiliului privind asistența administrativă reciprocă între organismele oficiale (2), în cazul în care MFR se mută dintr-un stat membru în altul, organismul oficial al statului membru în care este stabilit furnizorul informează în legătură cu aceasta organismul oficial al statului membru în care este stabilit destinatarul. Aceste informații vor fi furnizate prin intermediul unui „document informativ” în format standardizat privind modul în care sunt prezentate informațiile și care include, astfel cum se prevede în anexa la regulamentul menționat, utilizarea unui cod armonizat pentru identificarea diferitelor elemente.

               (5)

               Având în vedere că nu au fost raportate dificultăți privind utilizarea acestui „document informativ” și că anumite informații solicitate la articolul 14 din Directiva 1999/105/CE pentru a fi indicate în eticheta sau documentul furnizorului sunt, de asemenea, solicitate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1598/2002 pentru „documentul informativ”, se consideră oportun să se recomande utilizarea unui cod numeric care să identifice diferitele elemente incluse în eticheta sau documentul furnizorului, similar cu cel prevăzut în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1598/2002.

               (6)

               Secvența și conținutul codurilor stabilite în aceste orientări ar trebui, însă, să fie bazate pe cerințele privind comercializarea loturilor MFR și conținutul etichetei sau documentului furnizorului, astfel cum sunt prevăzute la articolele 13 și 14 din Directiva 1999/105/CE.

               (7)

               Aceste orientări ar trebui să ia în considerare diferențele menționate la considerentul 2, pentru facilitarea comerțului și a schimbului de informații.

               (8)

               Mai mult, măsurile naționale adoptate de către statele membre în temeiul prezentei recomandări ar trebui să fie stabilite în mod transparent și să fie proporționale cu obiectivul urmărit,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               La elaborarea măsurilor naționale referitoare la modul în care sunt prezentate informațiile care urmează să fie furnizate de eticheta sau documentul furnizorului, conform prevederilor articolului 14 din Directiva 1999/105/CE, statele membre ar trebui să ia în considerare orientările prevăzute în anexa la prezenta recomandare.

               2.

               Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 14 februarie 2012.

            Pentru Comisie

         John DALLI

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 11, 15.1.2000, p. 17.

      (2)  JO L 240, 7.9.2002, p. 39.

      ANEXĂ
      A.   Principii generale pentru stabilirea măsurilor naționale

      1.   Transparența

      Măsurile naționale privind prezentarea informațiilor care trebuie furnizate în eticheta sau documentul furnizorului pentru comercializarea materialului forestier de reproducere (denumit în continuare „MFR”) ar trebui să fie elaborate în cooperare cu toate părțile interesate și într-un mod transparent. Statele membre ar trebui, de asemenea, să asigure cooperarea cu alte state membre pentru a contribui la reducerea dificultăților întâlnite de părțile interesate ca urmare a diferențelor privind modul în care aceste informații sunt prezentate.
      2.   Proporționalitatea

      Măsurile naționale adoptate în temeiul prezentei recomandări ar trebui să fie proporționale cu obiectivul urmărit, și anume facilitarea înțelegerii informațiilor furnizate în diverse formate și limbi. Aceste măsuri ar trebui să evite impunerea unor sarcini inutile pentru proprietarii de păduri și pepiniere.
      Alegerea măsurilor ar trebui să țină cont de constrângerile și caracteristicile regionale și locale, precum forma și dimensiunea întreprinderilor furnizorului și a celor ale utilizatorului, de accesul la comercializare, precum și de practicile de gestionare locale, naționale, la nivelul Uniunii și la cel al furnizorului. Acestea ar trebui să fie proporționale cu nivelul schimburilor comerciale, în funcție de specificitățile regionale și naționale și de necesitățile locale speciale ale MFR. Aceste măsuri ar putea fi adoptate ca norme, recomandări sau orientări naționale adresate furnizorilor de MFR.
      B.   Codurile de identificare corespunzătoare elementelor relevante din eticheta sau documentul furnizorului

      Elementele care urmează a fi furnizate pe eticheta sau în documentul furnizorului ar trebui să fie prezentate astfel cum sunt enumerate în coloana din stânga a tabelului de mai jos, urmând secvența utilizată la articolul 13 și articolul 14 din Directiva 1999/105/CE. Unele elemente suplimentare, în conformitate cu punctul C, pot fi adăugate, după caz, în scopul trasabilității și al informării.
      Numerele de identificare armonizate ar trebui să fie folosite și prezentate sub forma numerelor și codurilor enumerate în coloana din dreapta a tabelului de mai jos, care funcționează ca traduceri numerice ale textului corespunzător din coloana din stânga. Întrucât aceste numere sunt destinate să faciliteze extragerea și recunoașterea informațiilor, ele ar trebui să fie adăugate la această informație fără a elimina cuvintele întregi sau abreviate din coloana din stânga, care sunt, în mod normal, utilizate pe etichetele sau în documentele furnizorului.
      Codul de identificare relevant armonizat ar trebui să fie scris cu caractere aldine înainte de fiecare articol care urmează să figureze pe eticheta sau în documentul furnizorului.

                  Numărul de pe eticheta sau din documentul furnizorului

                  A.   Cerințele astfel cum sunt enumerate la articolul 13 din Directiva 1999/105/CE

                  Codul și numărul certificatului principal

                     3

                  Denumirea botanică

                     6

                  Categoria

                                 8a

                              „sursă identificată”

                                 8b

                              „selectat”

                                 8c

                              „calificat”

                                 8d

                              „testat”

                  Scop

                                 10a

                              „silvicultură multifuncțională”

                                 10b

                              „altele”

                  Tip de material de bază

                                 9a

                              „originea semințelor”

                                 9b

                              „densitatea de acoperire”

                                 9c

                              „livadă de semințe”

                                 9d

                              „părinți de familii”

                                 9e

                              „clone”

                                 9f

                              „amestec clonal”

                  Referință înregistrată sau cod de identitate pentru regiunea de proveniență

                     11

                  Regiunea de proveniență – pentru materialul reproductiv din categoriile „sursă identificată” și „selectat” sau, dacă este cazul, alt material de reproducere

                     13

                  Dacă este cazul, indicații asupra originii materialului (autohton sau indigen, neautohton sau neindigen sau de origine necunoscută)

                                 12a

                              „autohton/indigen”

                                 12b

                              „neautohton/neindigen”

                                 12c

                              „de origine necunoscută”

                  În cazul semințelor, anul coacerii

                     17

                  Vârsta materialului de bază de răsad și de butaș, fie întreg, transplantat sau răsădit

                     16

                  Tipul materialului de bază de răsad și de butaș, fie întreg, transplantat sau răsădit

                                 7a

                              „semințe”

                                 7b

                              „porțiuni de plante”

                                 7c

                              „plante (rădăcini simple)”

                                 7d

                              „plante (răsădite)”

                  Eventuale modificări genetice

                                 18a

                              „da”

                                 18b

                              „nu”

                  B.   Cerințele astfel cum sunt enumerate la articolul 14 din Directiva 1999/105/CE

                  Numărul/numerele certificatului/certificatelor principal(e) eliberate în temeiul articolului 12 din Directiva 1999/105/CE sau trimiterea la celălalt document disponibil în conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din respectiva directivă

                     3

                  Numele furnizorului

                     4

                  Cantitatea furnizată

                     15

                  În cazul materialului de reproducere din categoria „testat”, al cărui material de bază este autorizat în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Directiva 1999/105/CE, cuvintele „autorizat provizoriu”

                     8x

                  Dacă materialul a fost înmulțit în mod vegetativ

                                 19a

                              „da”

                                 19b

                              „nu”

                     În cazul semințelor, numai pentru cantitățile mai mari decât cele menționate la articolul 14 alineatul (4) din Directiva 1999/105/CE

                  Puritate: procentajul ponderal al semințelor pure, al altor semințe și al materiei inerte a produsului comercializat ca un lot de semințe

                     22

                  Procentajul germinativ al semințelor pure sau, acolo unde procentajul germinativ este imposibil sau nepractic de evaluat, procentajul de viabilitate evaluat prin referire la o metodă specificată

                     23

                  Greutatea a 1 000 de semințe pure

                     24

                  Numărul de semințe germinabile per kilogram de produs comercializat ca semințe, sau, acolo unde numărul de semințe germinabile este imposibil sau nepractic de evaluat, numărul de semințe viabile per kilogram

                     25

                     În cazul Populus spp.(porțiune de plantă)

                  Clasa de butași de tulpină (CE 1/CE 2)

                     26

                  Clasa de seturi (N1/N2 – S1/S2)

                     27

                  C.   Eventuale elemente suplimentare în scopul trasabilității și al informării

                  Numărul documentului furnizorului

                     1

                  Numărul (furnizorului) intern al lotului

                     1a

                  Data expedierii MFR

                     2

                  Adresa completă a furnizorului

                     4

                  Numele și adresa destinatarului

                     5

                  Țara regiunii de proveniență sau a localității

                     13

                  Originea materialului de bază în cazul în care este neautohton sau neindigen

                     14


				|

		52013DC0391

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Malta /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
cu scopul de a pune capăt situației
de deficit public excesiv în Malta
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       În conformitate cu articolul 126
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre
trebuie să evite deficitele publice excesive.
(2)       Pactul de stabilitate și
de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide
ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității
prețurilor și unei creșteri susținute și durabile,
care să contribuie la crearea de locuri de muncă.
(3)       La [21 iunie 2013], Consiliul
a hotărât, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE,
că în Malta există un deficit excesiv.
(4)       În conformitate cu articolul 126
alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97
al Consiliului privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii
de deficit excesiv[1],
Consiliul trebuie să adreseze recomandări statului membru în
cauză pentru ca acesta să pună capăt situației de
deficit excesiv într-un termen dat. Recomandarea trebuie să
stabilească un termen maxim de șase luni pentru luarea unor
măsuri eficace de către statul membru vizat în vederea
corectării deficitului excesiv. De asemenea, într-o recomandare pentru
corectarea unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să solicite
realizarea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau
la baza recomandării, să corespundă unei
îmbunătățiri anuale minime a soldului structural, altfel spus a
soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte
măsuri temporare, de cel puțin 0,5% din PIB ca valoare de
referință. În plus, în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul
(CE) nr. 1467/97 al Consiliului specificând cerința privind criteriul
datoriei, obiectivul bugetar recomandat pentru ultimul an al perioadei de
corecție trebuie să garanteze că reducerea necesară a diferenței
dintre ponderea datoriei în PIB și valoarea de referință de 60 %
din PIB prevăzută în tratat se va realiza în decurs de doi ani
după corectarea deficitului excesiv, potrivit previziunilor Comisiei.
(5)       Previziunile Comisiei din
primăvara anului 2013 arată că deficitul va continua să fie
mai mare decât valoarea de referință în 2013 și în 2014, și
anume de 3,7 % și, respectiv, de 3,6 % din PIB. Aceste
previziuni bugetare se bazează pe politicile actuale, încorporând astfel
bugetul 2013 aprobat de Parlament în aprilie 2013, care include măsuri
expansioniste atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli,
precum și injecția de capital în favoarea Air Malta (0,6 % din
PIB), deja planificată, ceea ce va avea un efect net de creștere a
deficitului de 0,3 % din PIB. Măsurile expansioniste sunt doar
parțial compensate de creșteri ale accizelor, de colectarea
arieratelor fiscale, precum și de economii la nivel de cheltuieli și
de creștere a contribuțiilor sociale care decurg din reforma
sistemului de pensii din 2006. În plus, contribuția măsurilor one-off
nete de reducere a deficitului, astfel cum au fost identificate de către
Comisie, la efortul de consolidare ar urma să scadă brusc după 2012.
Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013, noile deficite
primare preconizate pentru 2013 și 2014 ar urma să conducă la o
ulterioară creștere a datoriei publice, până la 73,9 % din
PIB în 2013 și până la 74,9 % din PIB în 2014. Se estimează
că în 2015 și 2016, deficitul public va rămâne peste valoarea de
referință de 3 % din PIB, iar ponderea datoriei în PIB va
crește la 75,6 % din PIB până în 2016.
(6)       Potrivit Regulamentului (CE)
nr. 1467/97, corectarea deficitului excesiv ar trebui să se încheie în
anul următor identificării acestuia, cu excepția cazului în care
există circumstanțe speciale. Din acest motiv, se justifică o
corectare a deficitului excesiv până în 2014. În particular, o traiectorie
de ajustare credibilă și sustenabilă ar presupune obligația
Maltei de a atinge un obiectiv global fixat pentru administrațiile publice
de 3,4% din PIB pentru 2013 și de 2,7% din PIB în 2014, ceea ce corespunde
unei îmbunătățiri anuale a soldului structural de 0,7% din PIB
în 2013 și de 0,7% din PIB în 2014. Obiectivul pentru 2014 garantează
că reducerea necesară a diferenței dintre ponderea datoriei în
PIB și valoarea de referință de 60 % din PIB
prevăzută în tratat se va realiza în decurs de doi ani după
corectarea deficitului excesiv. Pentru a atinge obiectivele structurale
menționate anterior, Malta ar trebui să adopte măsuri de
consolidare suplimentare, în plus față de măsurile deja incluse
în scenariul de referință, reprezentând circa 0,4 % din PIB în 2013
și ¾ % din PIB în 2014. Aceste obiective țin seama de
necesitatea de a compensa efectele secundare negative ale consolidării
fiscale asupra finanțelor publice, legate de impactul acesteia asupra
creșterii PIB. Scenariul de referință pe care se
construiește traiectoria de ajustare cuprinde previziunile Comisiei din
primăvara anului 2013 și se extinde până în 2016, având la
bază prezumția standard privind scăderea deviației PIB
și sensibilitatea bugetului față de ciclu; acesta nu cuprinde
însă injecția suplimentară de capital de care va beneficia Air
Malta și care este planificată pentru 2015 potrivit programului de
stabilitate pentru 2013. Așadar, se poate presupune că injecția
de capital nu va avea loc sau va fi compensată de măsuri de
contrabalansare.
(7)       Cadrul bugetar al Maltei este
destul de flexibil, iar caracterul său neobligatoriu și orizontul
scurt de planificare bugetară nu vin în sprijinul unei poziții
bugetare solide. Directiva 2011/85/UE privind cadrele bugetare nu a fost
încă transpusă. În plus, în conformitate cu articolul 5 din
Regulamentul nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21
mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și
evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea
corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro, Malta
ar trebui să instituie organisme independente pentru monitorizarea
respectării normelor bugetare. Deși programul de stabilitate
precizează intenția guvernului de a înființa un consiliu
bugetar, nu sunt prevăzute planuri concrete.
(8)       În conformitate cu articolul 9
alineatul (1) din Regulamentul nr. 473/2013 al Parlamentului European și
al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru
monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru
asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona
euro, Malta ar trebui să prezinte Comisiei și Consiliului un program
de parteneriat economic, simultan cu raportul prezentat în conformitate cu
articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.
(9)       În opinia Consiliului,
măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o
îmbunătățire durabilă a soldului bugetului general, vizând
totodată creșterea calității finanțelor publice
și consolidarea potențialului de creștere economică,
RECOMANDĂ:
(1)
Malta ar trebui să pună capăt
situației actuale de deficit excesiv până în 2014.
(2)
În mod specific, Malta ar trebui:
(a)
să atingă un obiectiv global fixat pentru
administrațiile publice de 3,4% din PIB pentru 2013 și de 2,7% din
PIB în 2014, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri anuale a
soldului structural de 0,7% din PIB în 2013 și de 0,7% din PIB în 2014.
Această traiectorie de ajustare ar permite aducerea deficitului public
global sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2014,
garantând totodată că ponderea datoriei publice brute se va apropia de
valoarea de referință de 60 % din PIB într-un ritm
satisfăcător;
(b)
să definească și să
implementeze riguros măsurile necesare pentru corectarea deficitului
excesiv până în 2014 și să utilizeze toate veniturile
excepționale pentru reducerea deficitului.
(3)
Consiliul stabilește data de 1 octombrie ca
termen-limită până la care Malta trebuie să ia măsuri
eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul
(CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind
strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor.
După corectarea deficitului excesiv,
Malta este invitată să facă în continuare progrese într-un ritm
corespunzător în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu privind un
buget echilibrat în termeni structurali, inclusiv prin respectarea valorii de
referință privind cheltuielile. Pentru a limita riscurile legate de
execuția bugetară, Consiliul invită Malta să își
consolideze eficacitatea cadrului bugetar și să
îmbunătățească monitorizarea execuției bugetare pe
parcursul întregului an. Mai precis, Malta este invitată să pună
în aplicare un cadru bugetar multianual obligatoriu și bazat într-o mai
mare măsură pe norme. În plus, rolul organismelor independente de
monitorizare a politicii bugetare ar trebui consolidat, în conformitate cu
articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 473/2013 al Parlamentului European
și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru
monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru
asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona
euro.
În final, pentru a asigura succesul strategiei
de consolidare bugetară, autoritățile malteze sunt invitate
să sprijine consolidarea bugetară prin reforme structurale ample, în
conformitate cu recomandările Consiliului adresate Maltei în contextul
Semestrului european, în special cele legate de componenta preventivă a
procedurii privind dezechilibrele macroeconomice.
Prezenta
recomandare se adresează Republicii Malta.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 6.


Recomandare privind - Avizul Consiliului în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind programul de convergenţă actualizat al Slovaciei 2006-2009


title: Recomandarea Consiliului din 14 iulie 2015 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2015

text:
               18.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 272/80

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 14 iulie 2015
   privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2015
   (2015/C 272/21)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 14 iulie 2015, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2). Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)

               La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o Recomandare (3) privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2014 și a emis un aviz privind Programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Maltei pentru 2015.

               (4)

               La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Raportul privind mecanismul de alertă, în care Malta nu a fost identificată ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)

               La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, intensificarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări fiscale responsabile și favorabile creșterii.

               (6)

               La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară pentru Malta pentru 2015. În raport s-au evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)

               La 17 aprilie 2015, Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015, iar la 30 aprilie 2015 și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               În prezent, Malta se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere în urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive în iunie 2015 (6). În Programul său de stabilitate pentru 2015, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a deficitului global, care va ajunge la 1,6 % din PIB în 2015 și, apoi, la 0,2 % din PIB în 2018. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se poate considera că deficitul excesiv a fost corectat în 2014. Conform Programului de stabilitate, guvernul intenționează să atingă obiectivul pe termen mediu, și anume o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, până în 2019, la un an de la încheierea perioadei de programare. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 61,2 % în 2018. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Se pare că există riscul unei anumite abateri de la ajustarea necesară de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu atât în 2015, cât și în 2016. În 2015, se preconizează că îmbunătățirea soldului structural va fi cu 0,1 % din PIB inferioară cerinței. Deși ajustarea prevăzută pentru 2016 respectă cerința, există riscul unei anumite abateri pentru anii 2015 și 2016 luați împreună. Măsurile de sprijinire, începând cu 2016, a țintelor de deficit preconizate nu au fost detaliate suficient. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare în 2015 și în 2016. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Malta va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)

               Există riscuri privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale Maltei, în special având în vedere creșterea estimată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. În ceea ce privește sistemul de pensii, majorarea legiferată a vârstei legale de pensionare este introdusă într-un ritm foarte lent și nu există o corelație specifică între vârsta legală de pensionare și speranța de viață. Malta a abordat provocările legate de sistemul său de pensii prin intermediul unor măsuri active în domeniul pieței muncii și prin introducerea pensiilor din pilonul al treilea, anunțând totodată noi măsuri de politică în cadrul Programului său național de reformă; cu toate acestea, nu au fost încă anunțate și puse în aplicare măsuri care să vizeze îmbunătățirea considerabilă a sustenabilității și a adecvării sistemului de pensii. A început punerea în aplicare a strategiei naționale din 2014 privind sistemele de sănătate, în scopul de a maximiza eficiența sistemului de sănătate, asigurând în același timp sustenabilitatea sa financiară. Aceasta va trebui monitorizată.

               (10)

               Malta a introdus măsuri în sprijinul echilibrului dintre viața profesională și cea de familie, în special prin stimulente fiscale, menținerea centrelor gratuite de îngrijire a copiilor și introducerea unor regimuri de lucru flexibile. În același timp, cererea sporită de îngrijire informală pe termen lung și lipsa competențelor necesare ar putea descuraja femeile mai în vârstă să își caute un loc de muncă. O strategie națională de alfabetizare și o strategie de combatere a părăsirii timpurii a școlii au fost publicate în iunie 2014. De asemenea, se fac eforturi pentru a alinia rezultatele educaționale la nevoile pieței, deși încă nu se pot constata rezultate concrete.

               (11)

               S-au făcut eforturi pentru a oferi un cadru privind utilizarea fondurilor cu capital de risc și pentru a facilita accesul la piețele de capital, în special prin revizuirea schemei Malta Enterprise, destinată întreprinderilor nou înființate, precum și prin programul anunțat de investiții în capital de pornire. De asemenea, se pregătește înființarea unei bănci de dezvoltare. Va trebui ca aceste aspecte să fie monitorizate.

               (12)

               Eforturile Maltei de a combate evaziunea fiscală și de a încuraja respectarea obligațiilor fiscale prin asigurarea unui cadru raționalizat de colectare a veniturilor merg în direcția bună. Deși activitățile în acest domeniu sunt în curs, sunt necesare măsuri concrete pentru a accelera adoptarea plăților electronice.

               (13)

               Durata procedurilor de achiziții publice a fost redusă considerabil prin introducerea obligativității de a organiza achiziții publice electronice și prin consolidarea departamentelor relevante ale administrației publice. Această durată va fi redusă și mai mult odată ce vor fi puse în aplicare măsurile anunțate, în special recrutarea de personal suplimentar și introducerea unui sistem de urmărire a procedurilor. Costurile pentru transporturi joacă un rol considerabil în economia Maltei. Recent a fost lansată o reformă a transporturilor, însă guvernul nu a prezentat încă o strategie amplă în acest domeniu.

               (14)

               Programul național de reformă specifică măsuri pentru reformarea sistemului de justiție care merg dincolo de cele identificate în raportul de țară. Prin urmare, Malta a făcut unele progrese în legătură cu abordarea recomandărilor de țară pentru 2014 referitoare la sporirea eficienței sistemului judiciar. De asemenea, este în curs de finalizare un proiect de act legislativ. Atunci când va fi promulgat și pus în aplicare, acesta ar trebui să sporească și mai mult eficiența sistemului judiciar, în special prin digitalizarea procedurilor judiciare și promovarea mecanismelor de soluționare alternativă a litigiilor.

               (15)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Maltei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

               (16)

               Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (17)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (8). Fiind un stat membru a cărui monedă este euro, Malta ar trebui să garanteze implementarea integrală și promptă a respectivelor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Malta să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               În urma corectării deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2015 și în 2016.

               2.

               Să ia măsuri pentru a îmbunătăți competențele de bază și a reduce mai mult părăsirea timpurie a școlii prin promovarea dezvoltării profesionale continue a profesorilor.

               3.

               Să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, să continue reforma pensiilor aflată în curs, de exemplu prin accelerarea creșterii vârstei legale de pensionare, puse deja în aplicare, și prin corelarea consecutivă a acesteia cu schimbările produse la nivelul speranței de viață.

               4.

               Să îmbunătățească accesul IMM-urilor la finanțare, în special prin intermediul instrumentelor nebancare.

      Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. GRAMEGNA

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (3)  Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2014 (JO C 247, 29.7.2014, p. 83).

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (6)  Decizia (UE) 2015/1025 a Consiliului din 19 iunie 2015 de abrogare a Deciziei 2013/319/UE privind existența unui deficit excesiv în Malta (JO L 163, 30.6.2015, p. 35).

      (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (8)  JO C 272, 18.8.2015, p. 98.


				|

		52012DC0303

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Republicii Cehe și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2015 /* COM/2012/0303 final - 2012/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă pe 2012 al Republicii Cehe
și care include avizul Consiliului privind Programul de
convergență al Republicii Cehe
pentru perioada 2012-2015
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea
supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și
coordonarea politicilor economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3],

având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010,
Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o
nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și
creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe
coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe
domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării
potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al
Europei.
(2)       La 13 iulie 2010,
Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014)
și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind
orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale
statelor membre[4],
care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre
au fost invitate să țină seama de orientările integrate în
cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate
la nivel național.
(3)       La 12 iulie 2011,
Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
reformă pe 2011 al Republicii Cehe și a emis avizul cu privire la
Programul actualizat de convergență pentru perioada 2011-2014 al
Republicii Cehe.
(4)       La 23 noiembrie 2011,
Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii,
marcând începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex ante
și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020.
La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza
Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de
alertă[5],
în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele
membre pentru care urma să fie efectuată o analiză
aprofundată.
(5)       La 2 martie 2012,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării fiscale și a
acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a
evidențiat că este necesar să se continue consolidarea
fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se
restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se
promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze
șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se
modernizeze administrația publică.
(6)       La 25 aprilie 2012,
Republica Cehă și-a prezentat Programul de convergență
pentru perioada 2012-2015 și, la 13 aprilie 2012, Programul
național de reformă pe 2012. Pentru a se ține seama de
legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în
același timp.
(7)       Pe baza evaluării
programului de convergență din 2012, în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul
consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza
previziunilor bugetare din program este plauzibil, În programul de convergență
se preconizează o creștere a PIB-ului de 0,2 % în 2012 și
de 1,3 % în 2013, în comparație cu previziunile Comisiei din
primăvara anului 2012 în care valorile sunt de 0 % în 2012 și de
1,5 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în program este
acela de a realiza un buget echilibrat în 2016. Obiectivul unui deficit public
de 2,9 % din PIB în 2013 corespunde termenuluilimită pentru
corectarea deficitului excesiv, stabilit în recomandările Consiliului din 2 decembrie 2009.
Efortul fiscal anual mediu de 0,9 % din PIB pentru perioada 20102013,
calculat pe baza soldului bugetar structural (recalculat)[6], este ușor inferior
efortului de 1 % din PIB recomandat de Consiliu. Programul confirmă
precedentul obiectiv bugetar pe termen mediu al unui deficit structural de 1 %
din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de
stabilitate și de creștere și care urmează să fie
atins în 2015. Progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului
bugetar pe termen mediu se reflectă în valori de 0,8 % și 0,7 %
din PIB în 2014, respectiv 2015, pe baza soldului structural (recalculat), iar
rata de creștere a cheltuielilor publice respectă valoarea de
referință prevăzută în Pactul de stabilitate și de
creștere. Previziunile bugetare din program sunt supuse mai multor
riscuri. Legea privind compensarea financiară a bisericilor,
dezbătută în prezent în Parlament, ar putea conduce la creșterea
deficitului public general cu 1,5 % din PIB în anul intrării sale în
vigoare. Pe un plan mai larg, natura și amploarea măsurilor de
consolidare avute în vedere atât pe partea de venituri, cât și pe partea
de cheltuieli, prezintă un risc important pentru viabilitatea
ajustării fiscale după încheierea perioadei acoperite de program. Până
în prezent, ajustarea bugetară s-a bazat îndeosebi pe reduceri
generalizate, ceea ce afectează și cheltuielile pentru promovarea
creșterii. Pentru perioada 2013-2015 sunt planificate economii
suplimentare în domeniul cheltuielilor administrației publice în valoare
de aproape 1 % din PIB, însă în program nu sunt specificate
suficiente detalii. În fine, cea mai mare parte din măsurile planificate
în ceea ce privește veniturile au un caracter temporar, urmând să
expire în 2015. Conform programului, se estimează că raportul
datorie-PIB va atinge un nivel maxim de 45,1 % din PIB în 2013, urmând
să scadă după aceea, în principal ca urmare a unei
îmbunătățiri continue a soldului primar, conform previziunilor.
(8)       În 2011,
autoritățile cehe au aprobat o creștere a ratei reduse de TVA
și a accizelor pentru tutun; acestea au aprobat, de asemenea, o
reformă fiscală majoră, ale cărei efecte se răsfrâng
asupra sistemului de impozitare a salariilor și care ar trebui să
intre în vigoare în 2014. Modificări suplimentare ale sistemului fiscal au
fost convenite la nivel guvernamental în aprilie 2012. Câteva dintre aceste
modificări vizează valorile în prezent reduse ale taxelor de mediu
și ale impozitelor pe locuințe. Propunerea ca dispozițiile
referitoare la impozitarea veniturilor salariale să aibă un caracter
temporar ar genera costuri de conformare suplimentare și ar reduce
previzibilitatea pentru contribuabili. De asemenea, noile propuneri ar oferi
numai o soluție parțială la problema gradului scăzut de
impozitare efectivă a lucrătorilor care desfășoară o
activitate independentă față de salariați, din cauză
că se recurge în mare măsură la sume forfetare și la
deduceri fiscale. În fine, guvernul a adoptat măsuri de combatere a
fraudei în domeniul TVA și în cel al taxelor pe carburanți și a
întreprins primele demersuri pentru crearea unui punct unic de colectare. Cu
toate acestea, respectarea obligațiilor fiscale rămâne o
problemă, iar actualul sistem de colectare a taxelor și impozitelor
nu se bazează pe o strategie clar structurată și
cuprinzătoare în materie de respectare a obligațiilor fiscale.
(9)       Guvernul ceh a aprobat
și a pus parțial în aplicare o reformă a sistemului de pensii,
prin care se vizează restabilirea sustenabilității
finanțelor publice și mărirea economiilor pentru pensii. Conform
previziunilor însă, dezechilibrele bugetare din cadrul sistemului de
pensii sunt în continuare ridicate față de media UE. În reformă
nu a fost inclusă o legătură explicită între vârsta
legală de pensionare și speranța de viață. Capacitatea
acestui nou pilon de finanțare de a contribui la majorarea nivelului mediu
al pensiilor în viitor depinde de proporția lucrătorilor, în special
a celor mai tineri, care participă la acesta, precum și de rata
preconizată de rentabilitate pe termen lung. Cu toate acestea, nu au fost
anunțate măsuri menite să stimuleze participarea la acest pilon
și ar fi necesar să se ofere mai multe îndrumări
potențialilor deponenți. În plus, noul sistem de pensionare
anticipată propus de guvern reprezintă un risc major pentru
credibilitatea și obiectivele ambițioase ale reformelor care
vizează atât creșterea efectivă a vârstei de pensionare, cât
și asigurarea unor pensii adecvate.
(10)     Rata generală a
șomajului se situează sub media UE, însă femeile cu copii
și alte grupuri vulnerabile întâmpină dificultăți în
a-și valorifica potențialul pe piața forței de muncă.
Pentru ca părinții să revină mai repede la lucru după
concediul pentru creșterea copilului, evitând astfel pierderea
competențelor, ar fi nevoie ca aceștia să dispună de o
paletă mai largă de servicii de îngrijire a copiilor, în special
pentru copiii cu vârsta sub trei ani. În această privință,
guvernul a simplificat cerințele tehnice pentru înființarea de grădinițe
în cadrul întreprinderilor și prevede acordarea unor stimulente fiscale
pentru a încuraja crearea unui număr mai mare de structuri private de
îngrijire a copiilor, punând astfel parțial în aplicare
recomandările. Cum însă numai 3 % din copiii cu vârsta sub 3 ani
sunt încadrați într-o structură de îngrijire a copiilor
(față de 24 % în UE-27 în 2009), sunt necesare măsuri
suplimentare de încurajare a participării părinților cu copii
mici la piața forței de muncă.
(11)     Au fost adoptate mai multe
măsuri de îmbunătățire a performanței serviciului public
pentru ocuparea forței de muncă. Oficiile regionale pentru ocuparea
forței de muncă au fost plasate sub responsabilitatea unui nou oficiu
central pentru ocuparea forței de muncă, iar responsabilitatea pentru
plata prestațiilor sociale care nu sunt subvenționate din
asigurările sociale a fost transferată, în cadrul unei ample reforme
a prestațiilor sociale, de la municipalități către oficiile
pentru ocuparea forței de muncă. Volumul crescut de lucru rezultat va
solicita însă și mai mult angajații din cadrul serviciului
public pentru ocuparea forței de muncă, al căror număr a
scăzut cu 12 % în 2011. Pentru a îmbunătăți serviciile
de plasament a fost introdus un sistem de externalizare a acestora către
agenții private. Structura taxelor pare însă inadecvată. Sunt
necesare eforturi suplimentare pentru a asigura un grad mai ridicat de calitate
și eficacitate în materie de formare, asistență la căutarea
unui loc de muncă și servicii personalizate. În acest scop, trebuie
puse la dispoziție mijloacele și stimulentele necesare. Ar trebui
introdus un sistem de evaluare a eficienței, menit să asigure
stabilirea unor obiective clare, dat fiind că intervențiile și
finanțarea programelor de activare sunt legate de performanțe.
(12)     Cu toate că anumite
aspecte, cum ar fi serviciile de e-guvernare și reducerea sarcinii
administrative pentru întreprinderi, au cunoscut îmbunătățiri
recente, există încă numeroase domenii ale administrației
publice în care pot fi aduse îmbunătățiri. Cu privire la
strategia de luptă împotriva corupției, principala realizare a
constat în adoptarea noii Legi privind achizițiile publice, care a intrat
în vigoare în aprilie 2012. Însă pentru a se asigura credibilitatea
și eficacitatea acestei legi este crucial ca ea să fie corect
pusă în aplicare și respectată. Subiectul anonimatului
acționarilor nu a fost încă abordat. Legea privind funcționarii
publici se află în continuare în curs de elaborare, însă, pentru a
oferi administrației stabilitatea necesară, ea trebuie adoptată
fără întârziere. Mai mult, prezența unor nereguli în sistemul de
achiziții publice și funcționarea nesatisfăcătoare a
sistemelor de gestiune și de control în domeniul administrației
publice au constituit importante surse de probleme legate de punerea în
aplicare a fondurilor UE.
(13)     Economia cehă trebuie
să mobilizeze factori care să faciliteze tranziția spre o
creștere bazată pe inovare, pe o valoare adăugată
superioară și pe capital uman, căci posibilitățile
unei mai mari convergențe reale pe baza unei creșteri realizate cu
investiții majore de capital par a fi destul de limitate. Reforma
învățământului superior se află în discuții. Cu toate
că presupune o revizuire a actualului proces de acreditare, această
reformă nu este suficient de precisă în ceea ce privește
problema centrală a standardelor de evaluare a calității
și, dată fiind lipsa colectării și a analizei sistematice a
datelor, nu beneficiază de sprijinul comunității academice. Ca
urmare a realizărilor tot mai slabe ale elevilor cehi, guvernul a
întreprins o serie de măsuri menite să asigure un grad minim de
rezultate la învățare și s-a angajat într-o strategie de testare
a cunoștințelor efectuată pe calculator la nivel național.
Aceste măsuri sunt însă prea limitate pentru a spori în mod
semnificativ calitatea și echitatea sistemului de
învățământ obligatoriu.
(14)     În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Republicii Cehe și a evaluat programul de
convergență și programul național de reformă. Comisia
a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică
bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica
Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și
orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța
economică globală a Uniunii Europene prin asigurarea unei
contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.
Recomandările sale emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în
recomandările (1) - (6) de mai jos.
(15)     În lumina acestei
evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență al
Republicii Cehe, și avizul său[7]
este reflectat îndeosebi în recomandarea (1) de mai jos.
RECOMANDĂ ca, în perioada 2012-2013,
Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:
1.           Să asigure realizarea
progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a
deficitului excesiv. În acest scop, să pună pe deplin în aplicare
bugetul pe 2012 și să precizeze măsurile durabile pentru anul 2013
necesare pentru realizarea ajustării structurale medii anuale,
specificată în recomandarea formulată de Consiliu în cadrul
procedurii aplicabile deficitelor excesive. Ulterior, să asigure un efort
corespunzător de ajustare structurală pentru a realiza progrese
suficiente în direcția îndeplinirii obiectivului pe termen mediu, inclusiv
prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielilor. În
acest context, să evite reducerile generalizate, să mențină
cheltuielile care favorizează creșterea economică și
că accelereze eforturile de îmbunătățire a eficienței
cheltuielilor publice. Să utilizeze posibilitățile disponibile
de mărire a taxelor și impozitelor cel mai puțin
dăunătoare creșterii economice. Să transfere nivelul
ridicat de impozitare a salariilor spre locuințe și mediu. Să
reducă discrepanțele dintre tratamentul fiscal aplicat
angajaților și cel aplicat lucrătorilor care
desfășoară o activitate independentă. Să
întreprindă măsuri de îmbunătățire a modului de
colectare a taxelor și impozitelor, să reducă evaziunea fiscală
și să consolideze respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv
prin introducerea punctului unic de colectare pentru toate taxele și
impozitele.
2.           Să aducă
modificări suplimentare sistemului public de pensii, pentru a-i asigura
viabilitatea pe termen lung. Să reevalueze proiectele referitoare la
ieșirea anticipată la pensie. Să asigure o largă
participare a lucrătorilor mai tineri la regimul planificat de pensii
finanțate prin capitalizare, în vederea garantării unui nivel adecvat
al pensiilor.
3.           Să întreprindă
măsuri suplimentare pentru a mări considerabil disponibilitatea unor
structuri accesibile și calitative de îngrijire a copiilor de vârstă
preșcolară.
4.           Să consolideze
serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă prin
îmbunătățirea gradului de calitate și eficacitate în
materie de formare, asistență la căutarea unui loc de muncă
și servicii personalizate, inclusiv servicii externalizate.
5.           Să adopte și
să pună în aplicare de urgență Legea privind
funcționarii publici pentru a promova stabilitatea și eficacitatea
administrației publice și pentru a evita neregulile; să asigure
punerea corespunzătoare în aplicare a Legii privind achizițiile
publice. Să abordeze subiectul anonimatului acționarilor. Să
asigure punerea corectă în aplicare a fondurilor UE și să
intensifice lupta împotriva corupției.
6.           Să adopte actele legislative
necesare pentru instituirea unui sistem transparent și clar definit de
evaluare a calității învățământului superior și a
institutelor de cercetare. Să asigure durabilitatea finanțării
și corelarea acesteia cu concluziile desprinse din evaluarea calității.
Să stabilească un cadru orientat spre îmbunătățire în
sistemul de învățământ obligatoriu.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997,
p. 1.
[2]               COM(2012) 303 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 și P7_TA(2012)0047.
[4]               Decizia 2012/238/UE a Consiliului
din 26 aprilie 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Soldul ajustat ciclic, din care se
deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare,
recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din
program, folosind metodologia stabilită de comun acord.
[7]               Emis în temeiul articolului 9
alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2016

text:
               18.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 299/109

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2016
   privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2016
   (2016/C 299/26)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Portugalia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

               (2)

               Raportul de țară privind Portugalia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelurile ridicate ale datoriei externe nete, ale datoriei private și publice și procentul mare de credite neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei rate înalte a șomajului. Persistă lacune în materie de politici în ceea ce privește piețele produselor și serviciilor, restructurarea datoriilor societăților comerciale, aspectele fiscal-bugetare și anumite domenii ale pieței forței de muncă.

               (3)

               La 29 aprilie 2016, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Portugaliei indică un nivel suficient de ambiție pentru a aborda dezechilibrele excesive, descrie măsuri relevante de promovare a competitivității și de reducere a datoriei private și abordează provocările identificate în raportul de țară pentru 2016 și în recomandările pentru zona euro care se axează pe necesitatea de a relansa investițiile și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice. Dacă sunt puse în aplicare integral și cu celeritate, aceste măsuri vor contribui la soluționarea dezechilibrelor macroeconomice ale Portugaliei. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care și le-a asumat Portugalia, în acest stadiu nu este necesar să se accelereze procedura privind dezechilibrele macroeconomice.

               (4)

               Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

               (5)

               În prezent, Portugalia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta nu a corectat deficitul excesiv în termenul prevăzut, respectiv până în 2015, și nu a realizat efortul bugetar recomandat de Consiliu. În Programul de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv și atingerea unui deficit global de 2,2 % din PIB în 2016. Odată ce deficitul excesiv va fi fost corectat în mod durabil, Portugalia se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Se estimează că soldul structural (recalculat (5)) se va îmbunătăți doar cu aproximativ 0,35 % din PIB pe an, sub nivelul necesar de 0,6 % din PIB în perioada 2016-2020, și că obiectivul bugetar pe termen mediu – un excedent structural de 0,25 % din PIB – nu va fi realizat în orizontul de timp al programului. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 124,8 % în 2016 și va continua să scadă la 110,3 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este mai degrabă optimist. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează că deficitul public va atinge nivelul de 2,7 % din PIB în 2016, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de tratat, și, respectiv, de 2,3 % din PIB în 2017. În condițiile în care, conform proiecțiilor, deficitul structural va crește ușor în 2016 și 2017, efortul bugetar nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. De asemenea, nu se preconizează că Portugalia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Portugalia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

               (6)

               În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Comisia va monitoriza constant punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse de Portugalia ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE; prin urmare, Comisia va recomanda Consiliului măsurile adecvate care trebuie luate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive.

               (7)

               Aplicarea în timp util și riguroasă a Legii privind cadrul bugetar reformat, a Legii privind controlul angajamentelor și îmbunătățirea în continuare a colectării veniturilor și a controlului cheltuielilor pot contribui în mod semnificativ la realizarea ajustării fiscal-bugetare necesare. Portugalia se confruntă cu o dublă provocare, și anume realizarea sustenabilității fiscale pe termen lung a sistemului de sănătate, concomitent cu menținerea nivelului de acces la sănătate prin îmbunătățirea eficienței sistemului. Deși în prezent Portugalia înregistrează una dintre cele mai mici ponderi ale cheltuielilor publice în totalul cheltuielilor cu sănătatea din Uniune, creșterea preconizată a cheltuielilor totale ale sistemului public de sănătate cu 2,5 % din PIB până în anul 2060 este cea mai mare. În vederea abordării provocărilor legate de sustenabilitatea pe termen lung din sectorul sănătății, nu s-au luat deocamdată măsuri cuprinzătoare cu scopul de a promova prevenirea bolilor și politicile de sănătate publică, precum și de a furniza servicii de sănătate primare într-o etapă timpurie și mai puțin costisitoare. Pe termen scurt, planificarea și execuția atentă a bugetului în spitale cu scopul de a asigura lichidarea arieratelor rămâne o provocare importantă. Dacă sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii a fost abordată prin reformele recente, în schimb provocările legate de sustenabilitatea pe termen scurt și mediu nu au fost soluționate. Sistemul public de pensii este caracterizat de dependența mare de transferurile bugetare și de inegalități între generații. Întârzierile în materie de executare și lacunele de politică afectează în continuare sustenabilitatea fiscală a întreprinderilor deținute de stat, în special în sectorul transporturilor. Consolidarea măsurilor de ameliorare a eficienței în planurile lor de restructurare rămâne esențială pentru realizarea economiilor bugetare.

               (8)

               S-au depus eforturi considerabile pentru reducerea evaziunii fiscale prin îmbunătățirea în continuare a eficienței administrației fiscale. Se iau măsuri de combatere a fraudei fiscale, de îmbunătățire a schimbului de informații cu instituțiile financiare și de consolidare a cadrului de combatere a spălării banilor. În ciuda progreselor înregistrate, consolidarea respectării normelor fiscale poate fi îmbunătățită în continuare. Reformarea administrației fiscale, astfel încât să devină mai eficientă, ar contribui, de asemenea, la stimularea investițiilor.

               (9)

               Evoluția globală a salariilor a fost moderată, în concordanță cu o rată ridicată a șomajului, cu necesitatea de a promova reechilibrarea externă, precum și cu creșterea productivității pe termen mediu. Negocierile colective la nivel sectorial au fost favorabile acestei tendințe, deși caracteristicile sistemului de negociere colectivă limitează în continuare sfera ajustării la nivel de firmă. În contextul unei inflații reduse și a unei rate ridicate a șomajului, salariul minim a fost majorat în ianuarie 2016 de la 505 EUR la 530 EUR pe lună și se preconizează majorarea treptată a acestuia până la 600 EUR pe lună în 2019 (plătit de 14 ori pe an). În clasamentul UE al salariilor minime ca procent din salariul mediu, Portugalia este la mijlocul clasamentului, însă se situează printre țările cu cel mai ridicat salariu minim ca procent din salariul median. Acest lucru sugerează că distribuția salariilor din Portugalia favorizează puternic salariile mai mici și că majorarea ulterioară a salariului minim ar putea extinde rapid proporția lucrătorilor vizați, care în 2016 este de aproape un sfert din totalul angajaților. Aceste măsuri ar putea contribui la reducerea intensității sărăciei persoanelor încadrate în muncă, însă conduc, de asemenea, la o mai mare comprimare a structurii salariale, ceea ce exercită o presiune de creștere a salariilor în general. În cazul în care creșterile salariale nu sunt corelate cu creșterea productivității, aceasta riscă să prejudicieze perspectivele privind ocuparea forței de muncă și competitivitatea, în special în cazul industriilor care utilizează intensiv forță de muncă. De asemenea, riscă să reducă stimulentele pentru investițiile în competențe.

               (10)

               În 2014 și 2015, piața muncii din Portugalia a continuat să se redreseze și s-au depus importante eforturi de reformare a politicilor de activare, de modernizare a serviciului public de ocupare a forței de muncă și de extindere a sferei acțiunilor la tinerii neînregistrați, însă persistă unele provocări legate de punerea în aplicare. Având în vedere recenta deteriorare a situației sociale, mai ales în ceea ce privește creșterea nivelului de sărăcie în rândul copiilor, s-au luat, de asemenea, măsuri importante în vederea consolidării asistenței sociale, în special în domeniul sistemului de garantare a unui venit minim, al alocațiilor pentru copii și al pensiilor mici. Impactul acestor măsuri asupra reducerii intensității sărăciei trebuie evaluat. Cu toate acestea, absorbția numărului mare de șomeri de lungă durată rămâne o provocare, ceea ce afectează creșterea economică și situația socială. Se pot lua măsuri suplimentare de activare a șomerilor de lungă durată, prin intermediul unor politici bine definite privind piața muncii și prin consolidarea coordonării între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Odată cu redresarea economică, numărul locurilor de muncă pe durată nedeterminată a crescut, însă piața muncii este în continuare foarte segmentată. Ponderea angajaților pe durată determinată este în continuare una dintre cele mai ridicate din Europa, iar rata de trecere de la contractele pe durată determinată la cele pe durată nedeterminată este scăzută.

               (11)

               Nivelul ridicat de îndatorare a sectorului privat constituie în continuare o vulnerabilitate importantă pentru economia portugheză, iar întreprinderile mici și mijlocii au dificultăți în a obține finanțare, din cauza condițiilor impuse. S-au înregistrat unele progrese în reducerea îndatorării excesive a întreprinderilor și în facilitarea reducerii datoriei sectorului privat, însă sectorul privat din Portugalia este în continuare printre cele mai îndatorate din Uniune. Acesta este un impediment considerabil în calea investițiilor și a creșterii potențiale a producției. Societățile nefinanciare își ajustează bilanțurile, dar într-o măsură mai mică decât gospodăriile. Nivelul ridicat și în creștere al creditelor neperformante din sectorul întreprinderilor afectează atât bilanțurile sectorului nefinanciar, cât și pe cele ale sectorului financiar și reprezintă un obstacol major în calea investițiilor. S-au luat măsuri la diferite niveluri pentru a aborda gradul de îndatorare a întreprinderilor, dar rezultatele nu au fost notabile. Favorizarea îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților se menține la un nivel ridicat. În ultimii ani, guvernul a încercat să soluționeze această problemă prin introducerea unor norme de capitalizare redusă și a unei facilități pentru capitalurile proprii ale întreprinderilor. Cu toate acestea, în 2015, diferența în ceea ce privește costul capitalului (înainte și după impozitare) între investițiile finanțate prin îndatorare și cele finanțate prin capitaluri proprii a fost una dintre cele mai mari din Uniune. Accesul la credite este în continuare costisitor și dificil pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile nou înființate. Sursele alternative de finanțare precum capitalul privat, capitalul de risc, finanțarea participativă și investitorii providențiali sunt în continuare marginale și foarte puțin dezvoltate.

               (12)

               În pofida progreselor înregistrate, barierele de reglementare și capacitatea instituțională redusă împiedică în continuare creșterea întreprinderilor, competitivitatea și investițiile. Eficiența sistemului judiciar din Portugalia rămâne scăzută, în special în ceea ce privește litigiile fiscale. Achizițiile publice sunt în mare parte transparente în Portugalia. Cu toate acestea, conform datelor platformei online specifice, și anume „BASE”, autoritățile contractante din Portugalia utilizează adesea procedura de atribuire directă care în perioada 2013-2015 a constituit, în medie, 87,3 % din toate contractele de achiziții publice, reprezentând 47 % din sumele totale contractate. Transparența rămâne o provocare în cazul contractelor de concesiune și a parteneriatelor public-privat, în special la nivel local și regional. Grupul de lucru pentru parteneriatele public-privat din cadrul Ministerului de Finanțe supraveghează unele parteneriate public-privat gestionate de administrația centrală, însă concesiunile și parteneriatele public-privat de la nivel regional și local nu intră în sfera monitorizării. Se înregistrează în continuare întârzieri în punerea în aplicare a reformelor în sectorul portuar și există în continuare obstacole care împiedică intrarea de noi actori în acest sector. S-a simplificat demersul de înregistrare a unei întreprinderi, dar obținerea autorizațiilor este anevoioasă, iar procedurile administrative complexe afectează încrederea investitorilor. Există în continuare probleme în ceea ce privește procedurile de acces la piața construcțiilor, obținerea unei autorizații de construcție și în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a normelor simplificate de acordare a autorizațiilor de mediu. Barierele de reglementare din anumite sectoare de servicii pentru întreprinderi nu permit alocarea eficientă a resurselor, în special în ceea ce privește serviciile juridice. Reglementările privind organismele profesionale, în special cele referitoare la statutul și regulamentul intern al acestora, sunt restrictive și pot împiedica atât persoanele fizice, cât și persoanele juridice să aibă acces la profesiile relevante. Acest lucru afectează mai ales profesiile juridice, în cazul cărora prevalează, printre altele, restricții în materie de publicitate și activități multidisciplinare.

               (13)

               Portugalia înregistrează rezultate slabe în cooperarea dintre cercetători și mediul de afaceri, precum și în comercializarea cunoștințelor. Obstacolele în calea cooperării între universități și sectorul de afaceri sunt ridicate, atât din cauza barierelor de reglementare și a celor birocratice, cât și din cauza lipsei de stimulente pentru cooperare în sistemul academic. Acest lucru afectează capacitatea de inserție profesională a absolvenților, precum și inovarea. Lansarea noului ciclu de scurtă durată de cursuri tehnice de nivel superior (TeSP) a oferit noi oportunități de cooperare între institutele politehnice și actorii economici regionali, însă programele universitare rămân în afara procesului de modernizare.

               (14)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Portugaliei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

               (15)

               În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (16)

               În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv, în conformitate cu deciziile și recomandările relevante în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor câștigurilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria, apoi, să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB. Să efectueze, până în februarie 2017, o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor și să consolideze controlul cheltuielilor, eficiența costurilor și elaborarea corespunzătoare a bugetului la toate nivelurile administrației publice. Să asigurare sustenabilitatea pe termen lung a sectorului sănătății, fără a compromite accesul la asistența medicală primară. Să reducă dependența sistemului de pensii de transferurile bugetare. Până la sfârșitul anului 2016, să redirecționeze planurile de restructurare a întreprinderilor de stat care sunt în derulare.

               2.

               În consultare cu partenerii sociali, să se asigure că salariul minim este în concordanță cu obiectivele de promovare a ocupării forței de muncă și a competitivității în toate sectoarele.

               3.

               Să asigure activarea eficace a șomerilor de lungă durată și să îmbunătățească coordonarea între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Să consolideze stimulentele pentru ca întreprinderile să efectueze angajările în baza unor contracte pe durată nedeterminată.

               4.

               Să ia măsuri, până în octombrie 2016, pentru a facilita curățarea bilanțurilor instituțiilor de credit și să abordeze nivelul ridicat al creditelor neperformante. Să reducă stimulentele pentru îndatorare în cadrul sistemului de impozitare a societăților și să îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor nou înființate și întreprinderilor mici și mijlocii prin intermediul pieței de capital.

               5.

               Să amelioreze transparența și eficiența achizițiilor publice în ceea ce privește parteneriatele public-privat și concesiunile. Până la sfârșitul anului 2016, să îmbunătățească și să accelereze procedurile administrative și de acordare a autorizațiilor, să accelereze tratarea cauzelor fiscale și să reducă barierele de reglementare, în special în cazul serviciilor pentru întreprinderi. Să stimuleze cooperarea dintre universități și mediul de afaceri.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. KAŽIMÍR

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (5)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

      (6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Portugaliei

text:
               22.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 216/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2011
   privind Programul național de reformă pe 2011 al Portugaliei
   2011/C 216/01
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului Europei în materie de creștere durabilă și competitivitate.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, o decizie privind Orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

               (3)

               La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care are la bază Strategia Europa 2020.

               (4)

               La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii adoptate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

               (5)

               La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. În Programul național de reformă al Portugaliei nu sunt comunicate explicit angajamente și acțiuni specifice pe 2011, însă se preconizează că acestea vor fi prezentate Consiliului European.

               (6)

               La 23 martie 2011, guvernul portughez a prezentat Parlamentului național un program de stabilitate pentru 2011-2014, însă acesta a fost respins. La 19 aprilie 2011, guvernul portughez a prezentat un program național de reformă. Scenariul macroeconomic și cel bugetar propuse și recomandările de politică au fost preluate în memorandumul de înțelegere semnat la 17 mai 2011.

               (7)

               La 17 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE, care prevede furnizarea de asistență financiară pe termen mediu, pe o perioadă de trei ani, 2011-2014, Portugaliei, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (2). Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat în aceeași zi, și completările ulterioare la acesta prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora este acordată asistența financiară.

               (8)

               În 2010, PIB-ului Portugaliei a crescut cu o rată de 1,3 %. Alături de o creștere puternică a exporturilor, această performanță de creștere pozitivă s-a datorat și unor factori excepționali, care au impulsionat consumul privat. Evoluțiile prețurilor și ale costurilor au fost în mod clar insuficiente pentru a stimula competitivitatea într-un ritm suficient de rapid încât să își redreseze deficitul de cont curent, al cărui nivel era ridicat, fiind de 10 % din PIB în 2010. Faptul că economia în ansamblu era fragilă și că rata șomajului a crescut vertiginos (aceasta fiind de 11,2 % la sfârșitul anului 2010) a dus la deficite publice mari, care au depășit 10 % din PIB în 2009 și 9 % în 2010, în creștere față de nivelul de 3,5 % din 2008. Evoluția nefavorabilă a finanțelor publice, asociată unei previziuni sumbre privind creșterea economică, a condus recent la o deteriorare a încrederii și la o creștere a presiunii pe piețele de obligațiuni de stat, existând din ce în ce mai multe preocupări cu privire la sustenabilitatea finanțelor sale publice. Ca urmare a retrogradărilor consecutive ale obligațiunilor portugheze de către agențiile de rating de credit, Portugalia a ajuns în situația de a nu se mai putea refinanța în condițiile unor dobânzi sustenabile pe termen lung pentru finanțele publice. În paralel, sectorul bancar, care depinde foarte mult de finanțarea externă, în special din zona euro, a fost din ce în ce mai mult deconectat de la finanțarea disponibilă pe piață.

               (9)

               Portugalia s-a angajat să implementeze programul de ajustare economică și financiară, în vederea restabilirii încrederii în sectorul bancar și în ceea ce privește situația datoriei sale suverane și a sprijinirii creșterii și ocupării forței de muncă. Programul prevede acțiuni ample pe trei fronturi: (i) o strategie de consolidare bugetară credibilă și echilibrată, sprijinită de măsuri fiscale structurale și de un control fiscal ameliorat; (ii) ample reforme structurale, inclusiv ale pieței forței de muncă și a produselor, concentrate la începutul perioadei; și (iii) eforturi de a proteja sectorul financiar împotriva reducerii dezordonate a nivelului de îndatorare, prin mecanisme de piață susținute de instrumente alternative.

               (10)

               Comisia a evaluat Programul național de reformă. Comisia nu a ținut seama doar de relevanța acestuia pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de respectarea de către acestea a normelor și orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a se consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. În acest context, Comisia subliniază caracterul urgent al implementării măsurilor planificate pentru a respecta Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE,

         RECOMANDĂ ca Portugalia:
   Să pună în aplicare măsurile prevăzute în Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE, specificate mai detaliat în memorandumul de înțelegere din 17 mai 2011 și în completările ulterioare la acesta.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

      (2)  JO L 118, 12.5.2010, p. 1.


title: Recomandarea Consiliului din 21 martie 2013 privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al nouălea FED) pentru exercițiul financiar 2011

text:
               26.3.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 88/2

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 21 martie 2013
   privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al nouălea FED) pentru exercițiul financiar 2011
   2013/C 88/02
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), modificat prin acordul semnat la Luxemburg la 25 iunie 2005 (2),
   având în vedere Acordul intern dintre reprezentații guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind finanțarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat între statele din Africa, zona Caraibelor și Pacific și Comunitatea Europeană și statele sale membre, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul CE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de Al nouălea fond european de dezvoltare (Al nouălea FED), în special articolul 32 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar din 27 martie 2003 aplicabil celui de Al nouălea fond european de dezvoltare (4), în special articolele 96-103,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de Al nouălea FED astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2011, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea și Al zecelea fond european de dezvoltare (FED) (5) privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile Comisiei,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 32 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de Al nouălea FED este acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de Al nouălea FED în decursul exercițiului financiar 2011 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de Al nouălea FED pentru exercițiul financiar 2011.

      Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. HOGAN

      (1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

      (2)  JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

      (3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 355.

      (4)  JO L 83, 1.4.2003, p. 1.

      (5)  JO C 344, 12.11.2012, p. 243.