               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 602 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2022
            {SWD(2022) 602 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [XX] iunie 2022, în concordanță cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. Totodată, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Belgia printre statele membre pentru care ar fi necesar un bilanț aprofundat
                  3
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost adoptată de Consiliu la 5 aprilie 2022, precum și Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, care a fost adoptată de Consiliu la data de 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și alimente, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Prețurile mai mari la energie afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau care sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la data de 4 martie 2022, a fost activată pentru prima dată Directiva privind protecția temporară
                  4
               , acordându-se persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și accesul la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială.

               (4)Ținând seama de evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 coordonarea generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru ca prioritățile politice prevăzute în cadrul semestrului european să fie îndeplinite, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările sau un subset semnificativ al recomandărilor relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, pe lângă eventualele recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  5
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  6
               , Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile puternice de evoluție negativă la adresa perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile abrupte fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere până în 2023.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu
                  7
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  8
                (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare care prezintă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, scopul fiind acela de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre, consolidând astfel coordonarea politicilor
                  9
               . Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile din iarna anului 2022, trecerea de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în general neutră pare adecvată în 2023, Comisia rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să țină seama de diferențele existente între statele membre și de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să integreze orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european de la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, creșterea gradului de incertitudine și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare. Politica fiscal-bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să țină seama de situația fiscală și economică a fiecărui stat membru în parte, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)La 30 aprilie 2021, Belgia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat Decizia de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Belgiei
                  10
               . Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Belgia a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

               (10)La 30 aprilie 2022, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de stabilitate pentru 2022, în conformitate cu termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Belgia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

               (11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Belgia
                  11
                la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Belgia a planului de redresare și reziliență, pe baza Tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Belgiei, întrucât deficitul său public în 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, iar datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu a respectat criteriul de referință privind reducerea datoriei. Conform concluziilor raportului, nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria. În conformitate cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia a considerat, în cadrul evaluării sale privind toți factorii relevanți, că respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar implica un efort bugetar prea mare la începutul perioadei, ceea ce ar risca să pună în pericol creșterea. Prin urmare, în opinia Comisiei, respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei nu este necesară în condițiile economice excepționale actuale. După cum s-a anunțat, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri aplicabile deficitelor excesive în primăvara anului 2022 și va reevalua dacă este relevant să propună deschiderea unor astfel de proceduri în toamna anului 2022.

               (13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Belgiei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici fiscal-bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Belgiei a scăzut de la 9,0 % din PIB în 2020 la 5,5 % în 2021. Răspunsul Belgiei în materie de politică fiscal-bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au scăzut de la 4,4 % din PIB în 2020 la 2,9 % în 2021. Măsurile luate de Belgia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost nici temporare, nici însoțite de măsuri compensatorii, acestea constând în principal în majorări cu caracter permanent ale pensiilor minime și ale salariilor din sectorul asistenței medicale. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică a fost de 108,2 % din PIB în 2021.

               (14)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este favorabil. Potrivit previziunilor guvernului, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,0 % în 2022 și cu 1,9 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai mică a PIB-ului real, de 2,0 % în 2022 și de 1,6 % în 2023, în principal ca urmare a faptului că data-limită pentru previziunile macroeconomice care stau la baza Programului de stabilitate pentru 2022 a precedat-o pe cea a previziunilor Comisiei și a fost anterioară începutului războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea până la 5,2 % din PIB în 2022 și până la 3,6 % în 2023. Scăderea din 2022 reflectă în principal creșterea robustă a activității economice și încetarea majorității măsurilor de urgență. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea (marginal), ajungând la 108,0 % în 2022, urmând să crească până la 108,8 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, se estimează în acestea un deficit public de 5,0 % din PIB pentru 2022 și de 4,4 % din PIB pentru 2023. În 2022, acesta este în concordanță cu deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022, în pofida scenariului macroeconomic mai puțin favorabil din previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, întrucât proiecțiile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 iau în considerare (doar) pentru 2022 o corecție tehnică care reflectă impactul bugetar al consecințelor războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. Pentru 2023, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public mai mare, în principal ca urmare a unui scenariu macroeconomic mai puțin favorabil și a unor măsuri care nu au fost încă specificate pentru ultimii ani ai programului. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere a datoriei publice în PIB în general similară pentru 2022, de 107,5 %, dar mai mică pentru 2023, de 107,6 %, reflectând creșterea mai mică a deflatorului PIB în Programul de stabilitate pentru 2022.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 1,4 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Belgiei.

               (15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 2,9 % din PIB în 2021 la 0,4 % în 2022. Deficitul public din 2022 este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,5 % din PIB în 2022 și la 0 % din PIB în 2023
                  12
               . Aceste măsuri constau în principal în transferuri forfetare către gospodării și reduceri ale impozitelor indirecte pe consumul de energie. Aceste măsuri au fost anunțate ca fiind temporare și se referă la anul 2022. Totuși, în cazul în care prețurile la energie vor rămâne ridicate și în 2023, o parte din aceste măsuri ar putea fi menținute. Unele dintre aceste măsuri nu sunt vizate, în special transferurile generale către gospodării în scopul de a sprijini consumul de energie și reducerea cotelor de TVA pentru gaz și electricitate, precum și a accizelor la benzină. Deficitul public este afectat și de costurile acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB atât în 2022, cât și în 2023
                  13
               , precum și de creșterea cheltuielilor pentru apărare (0,1 % din PIB în 2022).

               (16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Belgia
                  14
                să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, aplicând în același timp o politică fiscal-bugetară prudentă. În plus, Belgia ar trebui să mențină investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, să intensifice investițiile în vederea stimulării potențialului de creștere.

               (17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -2,4 % din PIB
                  15
               . Belgia intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, așa cum a recomandat Consiliul. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB în comparație cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră la orientarea bugetară în 2022
                  16
               . Prin urmare, Belgia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, așa cum a recomandat Consiliul. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 2,1 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor menite să combată impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,5 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). În plus, se preconizează că creșterea cheltuielilor publice ca urmare a indexării automate a salariilor din sectorul public și a prestațiilor sociale și, într-o măsură mai mică, a creșterii consumului public de bunuri și servicii, va contribui, de asemenea, la contribuția expansionistă a cheltuielilor primare curente (nete) finanțate la nivel național. Pe baza previziunilor Comisiei, aceste măsuri și factorii care determină creșterea cheltuielilor nu sunt pe deplin însoțiți de măsuri compensatorii.

               (18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la 0,0 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  17
               . Se preconizează că Belgia va utiliza în continuare granturile acordate din Mecanismul de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform previziunilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va rămâne stabilă comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,1 puncte procentuale din PIB în 2023
                  18
               . În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție în mare parte neutră de 0,1 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care vizează creșterea prețurilor la energie (0,5 % din PIB).

               (19)În Programul de stabilitate pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat la 3,4 % din PIB în 2024 și la 2,7 % până în 2025. Astfel, se așteaptă ca deficitul public să ajungă sub 3 % din PIB până în 2025. Aceste previziuni se bazează pe un scenariu macroeconomic elaborat înainte de invadarea Ucrainei de către Rusia și presupun, pentru ultimii ani ai programului, luarea unor măsuri care nu au fost încă specificate, în special un așa-numit „efort bugetar flexibil” în valoare de 0,8 % din PIB între 2023 și 2025. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice guvernamentale în PIB va crește până în 2025, mai exact la 109,7 % în 2024 și până la 110,1 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi mari pe termen mediu.

               (20)În condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că îmbătrânirea rapidă a populației va înrăutăți impactul cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației asupra finanțelor publice. Raportul din 2021 privind îmbătrânirea populației estimează o creștere de 3,6 puncte procentuale din PIB până în 2040 și de 5,4 puncte procentuale din PIB până în 2070 a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, în principal din cauza cheltuielilor cu pensiile și cu îngrijirea pe termen lung. În planul său de redresare și reziliență, Belgia s-a angajat să pună în aplicare o reformă a pensiilor, printre altele pentru a îmbunătăți sustenabilitatea financiară și socială a sistemului și pentru a promova convergența între diferitele sisteme de pensii. În ceea ce privește îngrijirea pe termen lung, Belgia era deja una dintre țările care înregistraseră cele mai mari cheltuieli din UE în 2019
                  19
                și se preconizează că cheltuielile sale vor crește în continuare cu 14 % până în 2030 și cu 2,2 puncte procentuale din PIB până în 2070. Au fost inițiate reforme menite să îmbunătățească utilizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a diferitelor structuri de îngrijire, în special pentru a evita și a întârzia instituționalizarea inutilă sau prematură, care vizează una din patru persoane aflate în îngrijire rezidențială, deși se observă diferențe regionale semnificative. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a blocat punerea în aplicare a măsurilor planificate de reducere a costurilor. Acest lucru sugerează că ar putea exista posibilitatea de a reduce și mai mult instituționalizarea excesivă, consolidând, în același timp, utilizarea unor servicii de îngrijire la domiciliu de calitate și eliminând barierele financiare care limitează accesul la aceste servicii pentru grupurile cele mai vulnerabile. O punere în aplicare rapidă și ambițioasă a reformelor ar contribui la soluționarea preocupărilor legate de sustenabilitate.

               (21)Sistemul fiscal belgian este caracterizat de o sarcină fiscală asupra veniturilor salariale ridicată, cu rate de impozitare relativ ridicate și tranșe de impozitare restrânse. Acest lucru limitează progresivitatea reală a sistemului fiscal și slăbește și mai mult participarea pe piața muncii. Chiar dacă reforma fiscală din 2016 a redus sarcina fiscală asupra veniturilor salariale pentru persoanele cu veniturile cele mai mici, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă rămâne cea mai ridicată din UE pentru cei care câștigă salariul mediu. O impozitare ridicată a veniturilor salariale poate descuraja, de asemenea, participarea la învățarea pe tot parcursul vieții. În plus, unele caracteristici de concepere ale sistemului de indemnizații de șomaj riscă să submineze stimulentele pentru a lucra pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și pot reduce eficacitatea politicilor de activare. Complexitatea sprijinului social și posibilitățile limitate de combinare a veniturilor din muncă cu prestațiile sociale pot fi, de asemenea, factori disuasivi pentru acceptarea unui loc de muncă, în special în cazul persoanelor cu potențial de realizare a unor venituri mici. În plus, parțial pentru a atenua ratele ridicate de impozitare, bazele de impozitare sunt erodate de numeroase scutiri, deduceri și rate reduse, care generează pierderi de eficiență și introduc denaturări. Unele caracteristici ale sistemului fiscal contribuie la denaturarea opțiunilor de investiții și conduc la investiții excesive în anumite active. De exemplu, chiriile din bunuri imobile sunt subimpozitate, iar dobânzile aferente creditelor pentru locuințe pentru reședințele secundare sunt deductibile fiscal. În plus, stimulentele fiscale pentru realizarea de economii și structura rigidă a normelor fiscale aplicabile sistemelor de economii pe termen lung și de pensii creează obstacole în calea unei mai bune alocări a capitalului. Impozitul pe conturile de titluri de valoare, introdus în februarie 2021, acționează, de asemenea, ca un factor de descurajare a investițiilor în instrumente financiare. În plus, taxele de mediu ar putea fi optimizate prin reducerea subvențiilor pentru combustibilii fosili și prin încurajarea investițiilor în economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon. De exemplu, revizuirea accizelor la combustibilii fosili utilizați pentru încălzire (cum ar fi motorina, gazele naturale), care sunt mici în comparație cu accizele pe energia electrică, ar încuraja investițiile în soluții de încălzire cu emisii scăzute de dioxid de carbon. O serie de opțiuni de politică precum introducerea taxării rutiere pentru vehiculele private (la fel ca în cazul camioanelor), asigurând în același timp o ofertă suficientă de transport public, ar putea fi utilizate pentru a soluționa congestionarea traficului, având în vedere că numărul mediu de ore pe an petrecute în ambuteiaje este printre cele mai ridicate din UE. De asemenea, această opțiune ar putea contribui la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul ETS. Combinarea reorientării fiscale pentru a reduce povara fiscalității asupra lucrătorilor cu lărgirea bazei de impozitare ar putea îmbunătăți echitatea sistemului fiscal, ar putea stimula ocuparea forței de muncă și ar putea promova obiectivele sociale și de mediu.

               (22)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, care au fost identificate în recomandările specifice adresate Belgiei de către Consiliu în cadrul semestrului european din 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, se preconizează că planul de redresare și reziliență al Belgiei va contribui la abordarea unei părți semnificative a provocărilor identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări. Pentru a îmbunătăți calitatea și eficiența cheltuielilor publice, planul de redresare și reziliență al Belgiei include integrarea sistematică a analizelor cheltuielilor în ciclurile de planificare bugetară ale tuturor nivelurilor de guvernare. În contextul creșterii cheltuielilor publice cu pensiile, planul include o reformă a pensiilor, care vizează, printre altele, îmbunătățirea sustenabilității financiare și sociale a sistemului de pensii. Planul belgian de redresare și reziliență include, de asemenea, o serie de măsuri menite să abordeze provocările de pe piața muncii și să consolideze integrarea socială și integrarea pe piața muncii a grupurilor vulnerabile, cum ar fi persoanele care provin din familii de migranți, femeile, tinerii, persoanele cu handicap și persoanele expuse riscului de excluziune digitală. Belgia prevede în plan asigurarea implementării tehnologiei 5G. Planul conține, de asemenea, o reformă a sistemului de impozitare a autoturismelor de serviciu, care vizează electrificarea completă a parcurilor de autoturisme de serviciu.

               (23)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Belgiei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Belgia reprezintă 49,6 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 26,6 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Belgia să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

               (24)Belgia nu a prezentat încă acordul de parteneriat și celelalte documente de programare ale politicii de coeziune
                  20
               . În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Belgia trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

               (25)Dincolo de provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Belgia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare, în special legate de piața muncii și de sistemul de învățământ. Rata record a locurilor de muncă vacante din Belgia indică faptul că angajatorilor le este din ce în ce mai dificil să angajeze persoane care să dispună de competențele adecvate. Deficitul de forță de muncă este prezent la toate nivelurile de competențe și persistă în mai multe sectoare, inclusiv în sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor, al educației, al serviciilor de îngrijire și al construcțiilor. În special, există prea puțini absolvenți în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), atât în rândul absolvenților de învățământ secundar superior din cadrul programelor profesionale, cât și în rândul absolvenților de învățământ terțiar. Necorelarea competențelor se explică, de asemenea, prin nivelul scăzut de participare la învățarea în rândul adulților, în special pentru persoanele cu un nivel scăzut de educație, în cazul cărora actualizarea competențelor ar putea oferi oportunități mai bune de angajare. În cadrul planului de redresare și reziliență, vor fi elaborate conturi individuale de învățare și drepturi individuale de învățare pentru angajați. Cu toate acestea, ponderea cheltuielilor pentru politicile active în domeniul pieței muncii dedicate formării profesionale este limitată și doar o proporție mică – deși în creștere – a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă urmează o formare legată de un loc de muncă pentru care există un deficit de forță de muncă. Abordarea deficitului de forță de muncă și a necorelării competențelor este o pârghie esențială pentru abordarea transformării digitale și pentru facilitarea tranziției verzi, precum și pentru atingerea obiectivelor principale ale UE pentru 2030 privind ocuparea forței de muncă și competențele.

               (26)În ceea ce privește deficitul de forță de muncă și necorelarea competențelor, există preocupări în special cu privire la performanța și caracterul incluziv al sistemului de învățământ, având în vedere, de asemenea, nivelul ridicat al cheltuielilor publice pentru educație
                  21
               . Decalajul în ceea ce privește rezultatele educaționale este strâns legat de mediul socioeconomic și de contextul de migrație al elevilor sau studenților și se numără printre cele mai ridicate din UE, ceea ce duce la inegalități în educație. Mai mult de unul din trei adulți tineri cu handicap nu termină învățământul secundar. În plus, doar 6,2 % dintre studenți au participat la învățarea la locul de muncă în Belgia în 2019, cu mult sub media UE (29 %). Creșterea relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și formare profesională (EFP) este justificată în mod special în Comunitatea Franceză, deoarece doar 3 din cele 10 cele mai populare opțiuni de EFP din învățământul secundar superior îi pregătesc pe cei care le urmează pentru profesii cu privire la care există un deficit de forță de muncă. În general, atractivitatea EFP ca și parcurs educațional de excelență rămâne un motiv de preocupare în Belgia, astfel cum se reflectă în ponderea mare a populației care are o părere negativă despre EFP. Consolidarea profesiei de cadru didactic ar contribui la reținerea în sistem a profesorilor și la reducerea deficitului din ce în ce mai mare de cadre didactice calificate. Acest lucru reprezintă o provocare deosebită pentru școlile defavorizate, riscând să adâncească și mai mult inegalitățile existente în sistemul de învățământ. În pofida măsurilor luate deja, atractivitatea profesiei de cadru didactic ar fi consolidată prin asigurarea unei mai bune educații inițiale și a unei dezvoltări profesionale continue, precum și prin dezvoltarea unor parcursuri profesionale mai flexibile și mai atractive.

               (27)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre, sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (28)Aproximativ 70 % din consumul intern brut de energie al Belgiei este acoperit de importurile de combustibili fosili. Conform datelor din 2020, dependența de importurile de combustibili fosili din Rusia este de 30 % în cazul țițeiului (ponderea în importurile totale), mai mare decât media UE-27 (26 %), fiind vizibil mai scăzută în cazul gazelor naturale (7 % față de 44 % pentru UE) și al cărbunelui (39 % față de 54 %)
                  22
               . Ponderile în mixul energetic pentru petrol (39 % din consumul intern brut față de 33 %) și gazele naturale (30 % față de 24 %) sunt ambele peste media UE, în timp ce ponderea pentru cărbune este mai scăzută (5 % față de 11 %). Ponderea energiei nucleare în mixul energetic este de 16 % din consumul intern brut. Energia din surse regenerabile reprezenta doar 13 % din consumul final de energie în 2020. Belgia va trebui să ia măsuri suplimentare semnificative pentru a accelera dezvoltarea surselor regenerabile de energie în vederea realizării de progrese în direcția obținerii neutralității climatice în 2050 și a reducerii dependenței sale de combustibilii fosili importați. Cu toate acestea, dezvoltarea de proiecte legate de energia eoliană terestră și extinderea aferentă a rețelei electrice sunt grav afectate de întârzieri mari în acordarea autorizațiilor de construcție, în special din cauza numeroaselor proceduri de recurs, repetitive și îndelungate. Alinierea între toate nivelurile guvernamentale (federal, regional, local) în ceea ce privește obiectivele și strategia necesare pentru atingerea obiectivelor Belgiei privind energia din surse regenerabile ar oferi un cadru mai clar pentru investitori, ar reduce numărul de recursuri și ar accelera utilizarea surselor regenerabile de energie și consolidarea conexă a rețelelor. În plus, acordarea de autorizații ar putea fi facilitată prin consolidarea capacității organismelor de apel și prin adoptarea de măsuri suplimentare pentru a reduce durata procedurilor de recurs și probabilitatea introducerii unor căi de atac succesive, prin reducerea restricțiilor impuse în vecinătatea aeroporturilor, a radarelor și a zonelor militare, precum și prin actualizarea cerințelor privind distanța minimă (până la turbinele eoliene). Introducerea unei amenajări a teritoriului care să ia în considerare potențialul de resurse al teritoriilor și o mai mare participare a municipalităților la proiectele de producere a energiei din surse regenerabile ar putea spori gradul de acceptare în rândul locuitorilor. Potențialul instalațiilor solare de acoperiș (atât pentru instalațiile la scară mică, cât și pentru cele de mari dimensiuni) ar putea fi valorificat mai bine prin adoptarea unor condiții-cadru care să fie previzibile și suficiente pentru a stimula autoconsumul, partajarea energiei și răspunsul părții de consum. Pentru a ține seama de nivelul crescut al surselor variabile de energie din rețeaua de energie electrică, rețeaua ar trebui să fie consolidată și să devină mai inteligentă. Se recomandă ca noile investiții în infrastructura și rețelele legate de gazele naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, în măsura posibilului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea acestora în viitor către combustibili durabili.

               (29)Printre modalitățile suplimentare de stimulare în continuare a eficienței energetice și de reducere a consumului de energie, a emisiilor și a dependenței de combustibilii fosili se numără investițiile în lanțul valoric al hidrogenului, renovarea energetică și decarbonizarea clădirilor. Aceasta implică redirecționarea subvențiilor către sursele de încălzire cu emisii scăzute de dioxid de carbon și introducerea sau accelerarea interdicțiilor regionale privind instalațiile cu cazane pe bază de păcură sau cazane pe bază de gaz în clădirile noi. Trecerea la alte tipuri de combustibil va fi facilitată dacă se va reduce consumul de energie și dacă se vor intensifica îmbunătățirile în materie de eficiență energetică (prin încurajarea unor renovări mai aprofundate) și dacă această reducere va fi realizată în paralel cu trecerea la alte tipuri de combustibil. Va fi necesară o creștere suplimentară a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și consolidarea obiectivelor în materie de surse regenerabile de energie și de eficiență energetică pentru ca Belgia să respecte obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”. În domeniul transporturilor, ponderea ridicată a utilizării autoturismelor personale reprezintă o mare parte din consumul de petrol din Belgia. Promovarea „mobilității ușoare” (de exemplu, mersul cu bicicleta, mobilitatea partajată) și utilizarea transportului public, inclusiv prin îmbunătățirea serviciilor de transport public, ar contribui la reducerea utilizării autoturismelor personale și a consumului de petrol aferent.

               (30)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către renunțarea la combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Belgia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Belgia poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (31)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul
                  23
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (32)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Belgiei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1, 2 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Belgia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să asigure o politică fiscal-bugetară prudentă, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor curente finanțate la nivel național sub nivelul creșterii potențiale a producției pe termen mediu, ținând seama de sprijinul temporar continuu și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să aplice o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea unei reduceri credibile și treptate a datoriei, precum și a sustenabilității fiscale pe termen mediu prin consolidare treptată, investiții și reforme. Să acorde prioritate reformelor menite să îmbunătățească sustenabilitatea fiscală a îngrijirii pe termen lung, inclusiv prin promovarea unei utilizări eficiente din punctul de vedere al costurilor a diferitelor structuri de îngrijire. Să reformeze sistemele de impozitare și de prestații sociale pentru a reduce factorii de descurajare a muncii prin transferarea sarcinii fiscale de la lucrători și prin simplificarea sistemului fiscal și de prestații sociale. Să reducă cheltuielile fiscale și să facă sistemul fiscal mai neutru în materie de investiții.

               2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să prezinte documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, astfel încât să finalizeze negocierile cu Comisia și, ulterior, să înceapă punerea în aplicare a acestor documente.

               3.Să găsească soluții pentru deficitul de forță de muncă și necorelarea competențelor, în special prin îmbunătățirea performanței și a caracterului incluziv al sistemului de educație și formare, prin sporirea calității și a relevanței pe piața muncii a educației și formării profesionale și prin dezvoltarea unor parcursuri profesionale și a unor cursuri de formare pentru profesori mai flexibile și mai atractive.

               4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili prin intensificarea îmbunătățirilor în materie de eficiență energetică și prin reducerea utilizării combustibililor fosili în clădiri, prin promovarea utilizării și furnizării de servicii de transport public și prin accelerarea utilizării energiilor din surse regenerabile și a infrastructurii de rețea aferente, prin simplificarea în continuare a procedurilor de acordare a autorizațiilor, inclusiv prin reducerea duratei procedurilor de recurs, și prin adoptarea unor condiții-cadru pentru stimularea investițiilor în instalațiile de energie solară.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (4)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare, JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

                     (5)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu – Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia din prezenta recomandare sunt estimări ale Comisiei bazate pe ipotezele care stau la baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care pot stimula creșterea potențială.

                     (8)

                        Nu sunt finanțate prin granturi din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu: Orientări de politică bugetară pentru 2023, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021 de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Belgiei (ST 10161 2021 INIT; ST 10161 2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 602 final

                     (12)

                        Cifrele reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor luate începând cu toamna anului 2021, inclusiv veniturile și cheltuielile curente, precum și – dacă este cazul – măsurile privind cheltuielile de capital.

                     (13)

                        Se estimează că numărul total de persoane strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestora este estimată în funcție de dimensiunea diasporei existente, de populația relativă a statului membru gazdă și de distribuția efectivă a persoanelor strămutate din Ucraina pe teritoriul UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările se bazează pe modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, care ia în considerare atât transferurile de numerar pentru care ar fi eligibile persoanele în cauză, cât și prestațiile în natură, cum ar fi educația și asistența medicală.

                     (14)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Belgiei pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 1.

                     (15)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (16)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (17)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (18)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (19)

                        Comisia Europeană (2021), „Raportul din 2021 privind îmbătrânirea populației: proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE (2019-2070), Documentul instituțional 148.

                     (20)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize. JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (21)

                        OCDE – Rezultatele PISA 2018, volumul 1.

                     (22)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor rusești în totalul importurilor de gaze naturale, țiței și cărbune superior. Pentru media UE-27, importurile totale se bazează pe importurile din afara UE-27. Pentru Belgia, totalul importurilor include comerțul intra-UE. Țițeiul nu include produsele petroliere rafinate.

                     (23)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.