title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Progamme 2011 for Cyprusand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Cyprus, 2011-2014

text:
              COMISIA EUROPEANĂ

                                              Bruxelles, 7.6.2011
                                              SEC(2011) 803 final

                                Recomandare de

                     RECOMANDARE A CONSILIULUI

          privind Programul național de reformă din 2011 al Ciprului

                        și care include avizul Consiliului

privind Programul de stabilitate actualizat al Ciprului pentru perioada 2011-2014

                             {SEC(2011) 721 final}
 ---pagebreak---                                                  Recomandare de

                                    RECOMANDARE A CONSILIULUI

                      privind Programul național de reformă din 2011 al Ciprului

                                       și care include avizul Consiliului

           privind Programul de stabilitate actualizat al Ciprului pentru perioada 2011-2014

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 5 alineatul (3),

     având în vedere recomandarea Comisiei Europene2,

     având în vedere concluziile Consiliului European,

     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

     după consultarea Comitetului economic și financiar,

     întrucât:

     (1)      La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de
              lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică,
              Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice,
              care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea
              stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

     (2)      La data de 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările
              generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014),
              iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a
              forței de muncă ale statelor membre3, care formează împreună „orientările integrate”.
              Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul
              politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

     1
              JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
              JO C , p. .
     3
              Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011.

RO                                                        2                                            RO
 ---pagebreak---      (3)   La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiză anuală a creșterii, marcând
           începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru
           european de coordonare ex-ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul
           Strategiei Europa 2020.

     (4)   La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea
           bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15
           februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a creșterii efectuate de
           Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete
           solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței
           muncii și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice.
           Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri
           concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în
           programele naționale de reformă.

     (5)   La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă
           la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse
           în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

     (6)   La 6 mai 2011, Cipru și-a prezentat programul naţional de reformă și la 7 mai 2011
           programul de stabilitate actualizat pentru perioada 2010-2014. Pentru a se ține seama
           de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

     (7)   Economia cipriotă își revine într-o anumită măsură după ce a suferit prima scădere din
           ultimii treizeci și cinci de ani în 2009, când PIB-ul real s-a diminuat cu 1,7%. Piața
           muncii a fost afectată de recesiune, rata șomajului atingând 6,5% în 2010. Finanțele
           publice s-au deteriorat la rândul lor. De la excedent bugetar s-a ajuns la un deficit de
           6% din PIB în 2009, ca urmare a acțiunii stabilizatorilor automați, a măsurilor
           discreționare de stimulare fiscală adoptate pentru contracararea scăderii economice și a
           efectelor importante ale unui model de creștere bazat mai puțin pe venituri din
           impozite. Activitatea economică s-a îmbunătățit într-o anumită măsură în 2010,
           înregistrând o creștere de 1%, determinată în principal de acumularea stocurilor de
           produse, după reducerea lor masivă din 2009, asociată reluării ușoare a consumului
           privat. Se preconizează că perspectivele economice îmbunătățite se vor reflecta pozitiv
           asupra pieței muncii; rata de ocupare a forței de muncă va cunoaște o ușoară
           ameliorare, iar șomajul va scădea treptat, conform estimărilor, comparativ cu nivelul
           record atins la sfârșitul anului 2010.

     (8)   Pe baza evaluării programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE)
           nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se
           bazează proiecțiile bugetare este plauzibil până în 2012 însă prea optimist pentru
           perioada ulterioară, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara
           anului 2011. Programul de stabilitate vizează reducerea deficitului bugetar la 4% din
           PIB în 2011 și la 2,6% în 2012, conform recomandărilor Consiliului, apoi, în perioada
           ulterioară, continuarea consolidării. În program se estimează că ponderea datoriei va
           atinge un nivel maxim în 2012, după care va urma o scădere. În perioada 2011-2012,
           soldul structural se va îmbunătăți anual, în medie, cu 1,5% din PIB, în conformitate cu
           recomandările Consiliului. Totuși, se preconizează că îmbunătățirea structurală nu se
           va ridica la înălțimea cerințelor din Pactul de stabilitate și creștere nici în 2013, nici în
           2014. Se estimează că obiectivul pe termen mediu, reprezentat, după cum se reafirmă
           în program, de un buget echilibrat din punct de vedere structural, nu va fi realizat în

RO                                                  3                                                      RO
 ---pagebreak---             cursul perioadei analizate. Ajustarea globală planificată se bazează pe restrângerea
            cheltuielilor, în schimb pentru 2011 majoritatea măsurilor sunt pe partea de venituri. În
            linii mari, traiectoria de consolidare schițată în program este amenințată de riscuri de
            deteriorare. Acestea sunt legate de efortul permanent de reechilibrare în direcția unui
            model de creștere mai puțin bazat pe venituri fiscale, de practica adoptării de bugete
            suplimentare în cursul anului și de implementarea la timp a măsurilor care urmează să
            fie convenite cu partenerii sociali, dar și a altora, încă neprecizate (cum ar fi limitarea
            cheltuielilor curente). Având în vedere aceste riscuri, ar putea fi necesară adoptarea
            unor măsuri suplimentare în cazul în care evoluțiile macroeconomice sau bugetare se
            dovedesc a fi sub așteptări.

     (9)    În ciuda scăderii la valoarea de 9% din PIB în 2010, deficitul de cont curent este încă
            mare și ar putea afecta creșterea economică pe termen mediu. Cheltuielile ridicate din
            sectorul public trebuie finanțate prin îndatorare externă sau prin creșterea economiilor
            private interne. Acest din urmă caz ar implica o creștere mai mică a producției datorată
            consumului privat mai redus sau investițiilor mai scăzute. Pe termen mediu, deficitul
            va continua să se amelioreze, dar într-un ritm moderat. În data de 13 iulie 2010, în
            contextul procedurii de deficit excesiv, Consiliul a recomandat autorităților cipriote să
            accentueze și caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu. Până în
            prezent nu s-au semnalat progrese. Conform programului de stabilitate, cadrul bugetar
            pe termen mediu va fi implementat integral începând cu anul fiscal 2014, și nu din
            2012, așa cum se estima până de curând. Prin urmare, efectele se vor face simțite doar
            pe termen mediu. Implementarea noului cadru la momentul potrivit va constitui un
            element important pentru consolidarea reușită și durabilă a finanțelor publice.

     (10)   Sectorul bancar a făcut față fără mari probleme crizei financiare globale și crizei
            datoriei suverane din zona euro și nu a avut nevoie de intervenția guvernului. Trebuie
            subliniat însă că sectorul bancar este foarte vast în raport cu economia, dispunând de
            active care reprezintă de șase ori valoarea PIB-ului, fără a pune la socoteală filialele și
            sucursalele băncilor străine, și de zece ori valoarea PIB-ului dacă acestea sunt luate în
            considerare. În plus, el este relativ concentrat, piața fiind dominată de trei grupuri
            naționale care dețin în jur de 55% din totalul activelor bancare consolidate, fără a lua
            în considerare băncile cooperatiste. Riscurile persistente de pe piețele financiare
            internaționale impun continuarea administrării prudente a bilanțului, precum și o
            supraveghere la fel de prudentă. În Cipru există două autorități de supraveghere: Banca
            Centrală a Ciprului pentru băncile comerciale și Autoritatea pentru supravegherea și
            dezvoltarea societăților cooperatiste (ASDCS) pentru cooperativele de credit. În ciuda
            recomandării FMI de a avea o autoritate unică de supraveghere atât pentru bănci, cât și
            pentru cooperativele de credit, nu s-au înregistrat progrese în acest sens.

     (11)   Conform estimărilor, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se
            situează cu mult peste media din UE, în principal din cauza unei creșteri relativ
            accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. În
            aprilie 2009 s-a introdus o reformă a pensiilor. Ea se concentrează pe partea de
            venituri și nu ar face decât să determine o ușoară încetinire a creșterii cheltuielilor cu
            pensiile. Progresele realizate în domeniul reformei sănătății, cu scopul de a reduce
            creșterea estimată a cheltuielilor prin instituirea unui sistem național de sănătate și
            transformarea spitalelor publice în entități autonome, au fost foarte limitate.

     (12)   Ajustarea bianuală automată a indemnizațiilor pentru costul vieții (ACV) este direct
            legată de modificarea procentuală medie a indicelui prețurilor de consum (IPC) în

RO                                                  4                                                     RO
 ---pagebreak---             ultimele șase luni comparativ cu cele șase luni precedente. Această ajustare este
            puternic susținută de partenerii sociali și a rămas nenegociabilă în urma procesului de
            negocieri colective. Aplicarea sa uniformă nu permite însă reflectarea în salarii a
            diferențelor de productivitate dintre sectoare. ACV prezintă câteva dezavantaje. În
            primul rând, salariile sunt legate numai de prețurile produselor, nu și de câștigurile de
            productivitate. În al doilea rând, cei mai avantajați beneficiari sunt persoanele cu
            venituri mari (70% dintre aceștia au salarii care sunt indexate prin ACV), în timp ce
            majoritatea persoanelor cu venituri mici (de exemplu, muncitorii necalificați) nu
            beneficiază de acoperire (doar 6% au salarii indexate prin ACV). În al treilea rând,
            ACV are efecte semnificative asupra finanțelor publice deoarece, pe lângă salarii și
            remunerații, ea reprezintă un element al pensiilor, ajutoarelor și al altor alocații.

     (13)   În Cipru gradul de ocupare a forței de muncă este mai ridicat decât media din UE, însă
            piața muncii reflectă dezechilibre puternice între femei și bărbați. Discriminarea la
            angajare, costul și disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor (inclusiv în ceea ce
            privește situarea geografică și distanța față de locul de muncă), lipsa programelor
            flexibile de lucru și diferențele persistente dintre salariile bărbaților și cele ale femeilor
            sunt realități pe care PNR le menționează și le consideră obstacole majore în calea
            creșterii economice și a ocupării forței de muncă. În Cipru există un grad ridicat de
            școlarizare la nivel secundar și universitar, în schimb învățământul și formarea
            profesională nu par să reprezinte opțiuni atractive. Șomajul ridicat în rândul tinerilor,
            combinat cu proporția ridicată a persoanelor cu studii superioare din totalul șomerilor,
            constituie un indiciu al faptului că economia cipriotă se confruntă cu o profundă
            inadecvare a calificărilor. În plus, gradul de participare la programele de învățare pe
            tot parcursul vieții este scăzut pentru o țară cu nivel înalt de școlarizare, mai ales
            pentru anumite grupuri (persoanele cu calificări reduse, peroane în vârstă și șomeri).
            Pentru a găsi soluții la aceste probleme, PNR are în vedere înființarea unor noi
            instituții post-secundare de învățământ profesional și formare profesională, începând
            cu perioada 2012-2013. Există și planuri de introducere a noului sistem de ucenicie în
            același an școlar. În linii generale, obiectivul strategic al țării de trecere de la locuri de
            muncă cu productivitate mică la locuri de muncă cu productivitate mare va beneficia
            în mare măsură de reorientarea sistemului de învățământ și formare profesională, care
            va genera un mix îmbunătățit de competențe, capabil să răspundă cererii pieței.

     (14)   În iulie 2010, Cipru a adoptat o lege generală pentru transpunerea Directivei privind
            serviciile. Cu toate acestea există dubii în legătură cu caracterul complet și exhaustiv
            al transpunerii, în condițiile în care în legislația sectorială, la care nu s-au adus
            amendamente, persistă numeroase obstacole legate de stabilire și de prestarea liberă a
            serviciilor. Aceste obstacole variază de la cele general aplicabile, cum ar fi
            autorizațiile impuse de autoritățile locale pentru orice activitate comercială sau durata
            limitată a autorizațiilor, indiferent de domeniu și de riscurile implicate, la cele foarte
            specifice, cum ar fi tarifele fixe aplicabile serviciilor de turism, testele referitoare la
            nevoile economice și implicarea concurenței în autorizațiile pentru închirierea
            autovehiculelor, tratamentul discriminatoriu al societăților de construcții din alte state
            membre și interdicțiile impuse arhitecților și inginerilor de a-și exercita profesiile în
            calitate de persoane juridice.

     (15)   În general, constrângerile de mediu și aspectele legate de utilizarea resurselor și a
            energiei ar putea crea piedici mari în calea creșterii. Acestea decurg din situarea
            geografică a țării și din efectele schimbărilor climatice, materializate sub forma unor
            perioade de secetă acută. Se va impune evaluarea rentabilității programelor de sprijin

RO                                                    5                                                      RO
 ---pagebreak---             în domeniul energiilor regenerabile. Funcționarea sectorului energetic poate fi deja
            îmbunătățită pe termen scurt prin liberalizarea pieței, introducerea concurenței și
            facilitarea investițiilor în infrastructură.

     (16)   Cipru și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus4. Pe partea
            bugetară, se angajează să consolideze sustenabilitatea finanțelor publice prin
            elaborarea unei legi-cadru referitoare la gestionarea crizelor financiare și prin
            înființarea unui Fond de stabilitate financiară total independent. De asemenea, se
            desfășoară un dialog cu privire la restructurarea sistemului public de pensii. Dialogul
            se va încheia înainte de sfârșitul anului 2011. Măsurile de ocupare a forței de muncă se
            concentrează pe combaterea activităților ilegale și nedeclarate, pe soluționarea
            problemei legate de inadecvarea calificărilor și pe creșterea competitivității
            întreprinderilor. Măsurile privind competitivitatea vizează controlul salariilor din
            sectorul public (redefinirea mecanismului de indexare), consolidarea competitivității
            IMM-urilor, finalizarea strategiei digitale naționale până la sfârșitul anului 2011 și
            promovarea eficienței energetice și a surselor de energie regenerabile. Aceste
            angajamente corespund celor patru domenii ale pactului. Ele asigură continuitatea
            agendei de reforme fixate în programul de stabilitate și în programul național de
            reformă și confirmă planurile anunțate deja în vederea soluționării problemelor
            structurale, fără a se preciza în acest stadiu un calendar precis pentru tratarea unor
            chestiuni ca salariile din sectorul public sau sistemul de pensii. Angajamentele au fost
            evaluate și luate în considerare în formularea recomandărilor.

     (17)   Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, inclusiv
            angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus5. Ea a luat în calcul atât relevanța
            programelor pentru asigurarea unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în
            Cipru, cât și modul în care ele respectă normele și orientările UE, având în vedere
            necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
            contribuția Uniunii la deciziile naționale viitoare. În acest context, Comisia consideră
            că sunt necesare mai multe eforturi pentru realizarea obiectivului privind deficitul
            bugetar pentru 2011 și că trebuie să se stabilească măsuri suplimentare de consolidare
            pentru 2012 și pentru perioada ulterioară. În vederea îmbunătățirii sustenabilității pe
            termen lung a finanțelor publice, sunt necesare noi măsuri cu privire la sistemul de
            sănătate și la sistemul de pensii. Este necesar totodată să se ia noi măsuri pentru
            consolidarea cadrului prudențial al supravegherii bancare, pentru ajustarea sistemului
            de indexare a salariilor și pentru îmbunătățirea învățământului, formării și
            competențelor profesionale, mediului de afaceri și eficienței energetice.

     (18)   În lumina acestei evaluări și ținând seama totodată de Recomandarea Consiliului din
            13 iulie 2010 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind
            funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a
            programului de stabilitate al Ciprului, iar avizul său6 se regăsește în special în
            recomandările de la punctele (1) și (3) de mai jos. Ținând seama de concluziile

     4
            Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus sunt disponibile în
            documentul SEC(2011) 721.
     5
            SEC(2011) 721.
     6
            Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

RO                                                     6                                                       RO
 ---pagebreak---            Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de
           reformă al Ciprului,

     RECOMANDĂ Ciprului să ia măsuri în perioada 2011-2012 astfel încât:

     (1)     Să adopte măsurile necesare cu caracter permanent pentru a corecta deficitul excesiv
             până în 2012. Să ia măsuri pentru a ține cheltuielile sub control strict și să exploateze
             orice evoluții bugetare pozitive neprevăzute în vederea reducerii mai rapide a
             deficitului și a datoriei. Să asigure progresul către îndeplinirea OTM cu cel puțin
             0,5% din PIB anual. Să accelereze introducerea treptată, încă din etapa de pregătire a
             bugetului pe 2012, a unui cadru bugetar multianual obligatoriu care să aibă o bază
             legală obligatorie și care să dispună de mecanisme de corectare, precum și a unui
             sistem de bugetare bazat pe programe și pe rezultate.

     (2)     Să consolideze și mai mult cadrul prudențial de supraveghere a băncilor și a
             cooperativelor de credit pentru a garanta detectarea la timp a riscurilor.

     (3)     Să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin
             implementarea unor măsuri de reformă vizând controlul cheltuielilor cu pensiile și cu
             asistența medicală, în vederea limitării creșterii așteptate a cheltuielilor legate de
             îmbătrânirea populației. Cu privire la pensii, să prelungească perioada de contribuție,
             să coreleze vârsta de pensionare cu speranța de viață și să soluționeze totodată
             problema ratei ridicate a persoanelor în vârstă care riscă să trăiască în sărăcie. În
             privința sistemului de sănătate, să ia noi măsuri pentru a accelera implementarea
             sistemului național de asigurări medicale.

     (4)     Să reformeze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile
             naţionale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta că
             majorările salariale reflectă evoluţiile în materie de productivitate a muncii și
             competitivitate.

     (5)     În cadrul reformelor planificate în domeniul învățământului profesional și al
             sistemului de formare profesională, să ia măsuri suplimentare pentru a corela mai
             bine profilurile profesionale cu cererea pieței, mai exact prin înființarea unui institut
             de învățământ și de formare profesională post-secundară. Să ia măsuri pentru a crește
             eficacitatea sistemului de formare profesională prin încurajarea participării la sistem
             și prin ameliorarea accesului la acesta, în special pentru muncitorii cu calificări
             reduse, femei și persoane în vârstă.

     (6)     Să elimine, până în octombrie 2011, din legislația specifică anumitor sectoare
             obstacolele care încă mai există în calea stabilirii și prestării neîngrădite a serviciilor,
             pentru a crea mai multe posibilități de creștere economică și de creare a locurilor de
             muncă în sectorul serviciilor.

RO                                                   7                                                      RO
 ---pagebreak---      (7)     Să introducă măsuri de intensificare a concurenței în sectorul serviciilor de rețea prin
             acordarea unui grad mai mare de libertate în stabilirea prețurilor. Să elaboreze, până
             în 2012, un plan de gestionare a apei și un sistem de stabilire a prețurilor care să
             reflecte eficiența costurilor și preocuparea pentru respectarea principiilor echității,
             astfel încât să se asigure o administrare mai sustenabilă a resurselor de apă.

     Adoptată la Bruxelles,

                                                 Pentru Consiliu
                                                 Președintele

RO                                                 8                                                    RO


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 23 martie 2012 către Consiliul Uniunii Europene privind auditorii externi ai Banque de France (BCE/2012/5)

text:
               30.3.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 93/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 23 martie 2012
   către Consiliul Uniunii Europene privind auditorii externi ai Banque de France
   (BCE/2012/5)
   2012/C 93/01
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               În temeiul articolului L.142-2 din Codul monetar și financiar, Consiliul general al Banque de France desemnează doi auditori statutari pentru a efectua auditul conturilor Banque de France. În temeiul articolului L.823-1 din Codul comercial, se desemnează unul sau mai mulți auditori supleanți pentru a înlocui auditorii titulari în caz de refuz, indisponibilitate, demisie sau deces.

               (3)

               Mandatul auditorilor externi ai Banque de France va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2011. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2012.

               (4)

               Banque de France a selectat Deloitte & Associés și KPMG SA drept auditori externi și B.E.A.S. și KPMG Audit FS I SAS drept auditori supleanți pentru exercițiile financiare 2012-2017,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Se recomandă desemnarea în comun a Deloitte & Associés și KPMG SA drept auditori externi ai Banque de France pentru exercițiile financiare 2012-2017.

               2.

               Se recomandă desemnarea B.E.A.S. drept auditor supleant pentru Deloitte & Associés și KPMG Audit FS I SAS drept auditor supleant pentru KPMG SA pentru exercițiile financiare 2012-2017.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 23 martie 2012.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2016

text:
               18.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 299/27

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2016
   privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2016
   (2016/C 299/07)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               Cipru a făcut obiectul unui program de ajustare macroeconomică până la 31 martie 2016, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE a Consiliului (3). În temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Cipru a fost scutit, pe durata programului, de monitorizarea și evaluarea din cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice. Având în vedere faptul că Cipru nu mai face obiectul programului, în prezent acesta este reintegrat pe deplin în cadrul semestrului european.

               (2)

               La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a menționat că situația din Cipru va fi analizată în contextul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice după încheierea programului de ajustare macroeconomică. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (5). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Cipru ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate.

               (3)

               Raportul de țară privind Cipru pentru 2016 a fost publicat la 7 aprilie 2016. Acesta evaluează situația economică și socială a Ciprului și provocările întâmpinate după ieșirea sa, la 31 martie 2016, din programul de ajustare macroeconomică, precum și progresele realizate de Cipru în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 7 aprilie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Cipru se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, este esențial ca Cipru să remedieze nivelul ridicat al dezechilibrelor, sub formă de îndatorare excesivă publică și externă, și ponderea ridicată a împrumuturilor neperformante.

               (4)

               La 28 aprilie 2016, Cipru și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la 13 mai 2016, după expirarea termenului, Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)

               Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

               (6)

               În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Cipru se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Pentru 2015, se estimează un sold structural excedentar care va ajunge la 1,7 % din PIB, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) cu același cuantum. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se estimează că obiectivul bugetar pe termen mediu va fi atins în continuare și în 2016. Cu toate acestea, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate, există riscul unei devieri de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017. Potrivit proiecțiilor, soldul structural al Ciprului se va deteriora mai mult decât este permis în temeiul regulii tranzitorii privind datoria. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Cipru să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura conformitatea în 2017.

               (7)

               Cipru a pus în aplicare importante reforme fiscal-structurale în cadrul programului său de ajustare macroeconomică. Nu s-au adoptat încă unele acte legislative secundare privind procedurile de pregătire a bugetului, cerințele referitoare la ajustările bugetare din timpul anului și responsabilitățile agenților de control al angajamentelor. Sectorul public este caracterizat în continuare de ineficiențe. În special, în administrația publică nivelul salariilor este unul dintre cele mai ridicate (ca procent din PIB) din zona euro, în timp ce indicatorii în materie de eficiență rămân la valori medii, ceea ce se poate explica prin lipsa mobilității și a stimulentelor care să încurajeze performanța. Utilitățile furnizate de stat (telecomunicații, energie) au prețuri ridicate și continuă să fie relativ protejate de concurență. În cadrul programului de ajustare macroeconomică, Cipru s-a angajat să adopte un mecanism obligatoriu de limitare a creșterilor salariale pentru angajații din sectorul public, ca modalitate de garantare a viabilității pe termen lung a finanțelor publice. Deși proiectul de lege a fost elaborat și înaintat Camerei Reprezentanților, acesta nu a fost încă adoptat. Pentru a îmbunătăți eficiența sectorului public, în cadrul programului de ajustare macroeconomică au fost prezentate o reformă orizontală a administrației publice, un plan de reformă a administrației locale și o nouă lege privind guvernanța entităților publice, însă acestea nu au fost încă adoptate.

               (8)

               În Cipru, datoria sectorului privat rămâne excesivă. Deși cadrele reformate în materie de executare silită și insolvență constituie un pas important către echilibrarea drepturilor debitorilor și ale creditorilor, există încă o marjă de îmbunătățire a eficienței și de extindere a utilizării acestora. O serie de deficiențe în funcționarea acestor cadre împiedică înscrierea datoriei private pe o traiectorie descendentă durabilă și o reducere mai rapidă a creditelor neperformante. Acest lucru afectează și capacitatea de a oferi a doua șansă antreprenorilor. De asemenea, persistă o serie de deficiențe în funcționarea soluțiilor de restructurare a datoriei sectorului privat. În plus, adoptarea tuturor normelor și a regulamentelor de procedură civilă necesare este importantă pentru punerea efectivă în aplicare a legislației în materie de insolvență. Pentru a fi pe deplin operațional, Serviciul Insolvență are nevoie de personalul adecvat, de infrastructură informatică și de un număr suficient de practicieni în insolvență cu o pregătire corespunzătoare și autorizați. De asemenea, sistemele fiabile și rapide în materie de eliberare și transfer al titlurilor de proprietate sunt esențiale pentru a evita întârzierile și pentru a oferi garanții cumpărătorilor, asigurând stabilirea corespunzătoare a drepturilor de proprietate și contribuind la restabilirea încrederii pe piața locuințelor.

               (9)

               Cipru se confruntă, de asemenea, cu provocări majore în ceea ce privește funcționarea sistemului judiciar. Ineficiența procedurilor judiciare și capacitatea limitată duc la întârzieri semnificative în examinarea cauzelor, ceea ce afectează funcționarea cadrului în materie de executare silită și insolvență și slăbește mediul de afaceri în general. În absența unei reforme a Legii privind procedura civilă, prelucrarea și aplicarea hotărârilor judecătorești și reducerea numărului de cauze nesoluționate au în continuare un ritm lent.

               (10)

               În cadrul programului de ajustare macroeconomică, s-au înregistrat progrese semnificative pentru restructurarea sistemului financiar cipriot și restabilirea încrederii în acesta. Totuși, Cipru nu a depășit încă provocarea pe care o reprezintă reluarea activității normale de creditare a economiei și reducerea creditelor neperformante, care reprezentau aproximativ 55 % din totalul creditelor acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare. Gradul ridicat de îndatorare a întreprinderilor le diminuează competitivitatea și le afectează capacitatea de a investi și de a se dezvolta. Deși se înregistrează progrese, eforturile băncilor de a restructura datoriile debitorilor viabili nu au dat încă rezultate concrete, iar constituirea de provizioane pentru expunerea lor neperformantă rămâne relativ moderată. Deficiențele în materie de executare a contractelor și disciplină a rambursării afectează capacitatea de a combate „falimentele strategice” și de a împiedica formarea creditelor neperformante. De asemenea, băncile au un acces limitat la informațiile privind veniturile și activele debitorilor, în pofida înființării registrului de credite.

               (11)

               Cipru a făcut progrese importante în ceea ce privește scoaterea economiei din recesiune, dar investițiile rămân scăzute și potențialul de creștere a economiei este limitat. În cadrul programului, Cipru a adoptat un plan de acțiune privind creșterea, care viza îmbunătățirea concurenței, consolidarea stimulentelor pentru inovare și facilitarea investițiilor prin crearea unui mediu de afaceri mai transparent și mai eficient și prin simplificarea procedurilor de acordare a licențelor și a permiselor. Punerea în aplicare a planului de privatizare și consolidarea autorităților naționale de reglementare vizează atragerea de investiții străine menite să sporească productivitatea. În prezent, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile au foarte puține opțiuni în ceea ce privește accesul la finanțare, în contextul unor condiții stricte ale creditelor bancare și al lipsei surselor alternative de finanțare. Accesul la finanțare ar putea fi facilitat grație unei coordonări sporite a instrumentelor UE, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european pentru investiții strategice și programele UE pe bază de competitivitate.

               (12)

               Piața forței de muncă a început să se redreseze în 2015, însă șomajul, deși se află în scădere, rămâne ridicat. În special, șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată reprezintă un motiv de îngrijorare. S-au luat unele măsuri în ceea ce privește politicile active în domeniul pieței forței de muncă și serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Totuși, acestea din urmă nu dispun încă de capacitatea de a satisface cererea, de a oferi asistență și consiliere de calitate pentru căutarea unui loc de muncă și de a se adresa șomerilor neînregistrați. S-au amânat planurile de întărire a capacității administrative a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, inclusiv de specializare și creștere a numărului de consilieri care satisfac în mod direct nevoile clienților. Eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este limitată din cauza faptului că nu există o monitorizare eficace a calității programelor actuale.

               (13)

               Participarea tinerilor la educația și formarea profesională rămâne scăzută și se caracterizează printr-o lipsă de implicare a angajatorilor în ceea ce privește instruirea elevilor. Cu toate acestea, în prezent se pun în aplicare măsuri, în conformitate cu strategia privind educația și formarea profesională.

               (14)

               În Cipru nu există o acoperire universală a asistenței medicale și sistemul său de sănătate nu oferă un acces adecvat și efectiv la îngrijire. În condițiile unei finanțări publice scăzute pentru asistența medicală, nevoile nesatisfăcute – din cauza costurilor, precum și a plăților directe – sunt mult mai ridicate decât în alte state membre ale UE. Eficiența în materie de utilizare a resurselor poate fi îmbunătățită în continuare. O autonomie sporită a spitalelor publice și crearea unui sistem național de sănătate se numără printre măsurile care au fost considerate relevante, dar care nu au fost încă adoptate, pentru a îmbunătăți gradul de adecvare și raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate cipriot.

               (15)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. Comisia a evaluat, de asemenea, Programul de stabilitate și Programul național de reformă prezentate de Cipru. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

               (16)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (17)

               În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Cipru să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               După corectarea deficitului excesiv, să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte un mecanism obligatoriu care să limiteze rata de creștere a remunerării angajaților publici. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte reforma orizontală a administrației publice și Legea privind guvernanța entităților publice și să pună în aplicare reforma administrației locale. Până la sfârșitul anului 2016, să adopte legislația secundară pentru a completa noul cadru bugetar.

               2.

               Până în iunie 2017, să elimine obstacolele din calea punerii depline în aplicare a cadrelor în materie de insolvență și executare silită și să asigure resursele corespunzătoare pentru Serviciul Insolvență. Să asigure sisteme fiabile și rapide pentru eliberarea titlurilor de proprietate și transferul drepturilor de proprietate asupra bunurilor imobile. Să sporească eficiența și capacitatea sistemului judiciar. Să reformeze Legea privind procedura civilă.

               3.

               Până la sfârșitul anului 2016, să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o scădere a numărului de credite neperformante și evaluări corecte ale garanțiilor reale pentru constituirea de provizioane. Să extindă gama de informații aflate la dispoziția creditorilor și să îmbunătățească informațiile furnizate în prezent pentru ca registrul de credite să devină pe deplin eficace.

               4.

               Să înlăture obstacolele din calea investițiilor, în special prin punerea în aplicare a planului de acțiune privind creșterea, realizarea planului de privatizare și consolidarea autorităților naționale de reglementare. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii.

               5.

               Să consolideze capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și să îmbunătățească serviciile furnizate de aceștia șomerilor de lungă durată; să îmbunătățească comunicarea cu șomerii neînregistrați. Să adopte legislația privind reforma spitalelor și să facă progrese în punerea în aplicare planificată a acoperirii universale a asistenței medicale.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. KAŽIMÍR

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE a Consiliului din 13 septembrie 2013 privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru și de abrogare a Deciziei 2013/236/UE (JO L 250, 20.9.2013, p. 40).

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (JO L 140, 27.5.2013, p. 1).

      (5)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

      (6)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Comisiei din 12 mai 2009 privind aplicarea principiilor de respectare a vieții private și protecție a datelor în aplicațiile bazate pe identificarea prin radiofrecvență [notificată cu numărul C(2009) 3200]

text:
               16.5.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 122/47

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 12 mai 2009
   privind aplicarea principiilor de respectare a vieții private și protecție a datelor în aplicațiile bazate pe identificarea prin radiofrecvență
   [notificată cu numărul C(2009) 3200]
   (2009/387/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211,
   după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor,
   întrucât:

               (1)

               Identificarea prin radiofrecvență (RFID) marchează o nouă evoluție a societății informaționale, în care obiectele dotate cu dispozitive microelectronice care permit prelucrarea automată a datelor vor deveni din ce în ce mai mult parte integrantă a vieții de zi cu zi.

               (2)

               Tehnologia RFID este din ce în ce mai comună, devenind parte din viața cetățenilor într-o serie de domenii precum logistică (1), sănătate, transporturi publice, comerț cu ridicata, în special pentru o mai mare siguranță a produselor și o retragere mai rapidă a acestora, divertisment, muncă, taxare rutieră, gestionarea bagajelor și documente de călătorie.

               (3)

               Tehnologia RFID are potențialul de a deveni un nou motor de creștere și ocupare a forței de muncă, aducând astfel o contribuție importantă la Strategia de la Lisabona, dat fiind că este foarte promițătoare din punct de vedere economic și poate genera noi oportunități de afaceri, reduceri ale costurilor și creșteri ale eficienței, în special în domeniul combaterii contrafacerilor, al gestionării deșeurilor electronice și a materialelor periculoase și al reciclării produselor la sfârșitul vieții utile.

               (4)

               Tehnologia RFID permite prelucrarea datelor, inclusiv a celor cu caracter personal, la distanțe scurte, fără un contact fizic sau o interacțiune vizibilă între cititor sau gravor și etichetă, astfel că interacțiunea se poate produce fără ca persoana în cauză să fie conștientă de acest lucru.

               (5)

               Aplicațiile RFID oferă posibilitatea de a prelucra date referitoare la o persoană fizică identificată sau identificabilă în mod direct sau indirect. Ele permit prelucrarea datelor personale stocate pe etichetă precum numele, data nașterii sau adresa persoanei, datele biometrice sau date care conectează numărul unui element RFID specific la date cu caracter personal stocate într-un alt loc din sistem. În plus, există posibilitatea ca această tehnologie să fie utilizată pentru monitorizarea persoanelor fizice prin intermediul unuia sau al mai multor articole aflate în posesia lor care poartă un număr RFID.

               (6)

               Întrucât tehnologia RFID este atât ubicuă, cât și practic invizibilă, este necesar ca în dezvoltarea acesteia să se acorde o atenție specială aspectelor legate de respectarea vieții private și de protecția datelor. Prin urmare, în aplicațiile RFID trebuie integrate caracteristici care să asigure respectarea vieții private și securitatea informațiilor înainte de difuzarea lor la scară largă (principiul „securității și respectării vieții private din momentul proiectării”).

               (7)

               Tehnologia RFID va putea produce numeroase beneficii economice și sociale, cu condiția să se prevadă măsuri eficiente de protecție a datelor, a vieții private și a principiilor etice asociate care se află în centrul dezbaterii privind acceptarea RFID de către publicul larg.

               (8)

               Statele membre și părțile interesate trebuie să facă eforturi suplimentare, în special în această fază inițială a implementării RFID, pentru a asigura monitorizarea aplicațiilor RFID și respectarea drepturilor și a libertăților individuale.

               (9)

               Comunicarea Comisiei din 15 martie 2007 cu titlul „Identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic” (2) anunța publicarea uneia sau a mai multor recomandări ale Comisiei care vor cuprinde clarificări și indicații privind aspectele legate de protecția datelor și a vieții private aferente aplicațiilor RFID.

               (10)

               Drepturile și obligațiile privind protecția datelor cu caracter personal și libera circulație a acestora prevăzute de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3) și de Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (4) sunt pe deplin aplicabile utilizării de aplicații RFID care prelucrează date cu caracter personal.

               (11)

               În dezvoltarea aplicațiilor RFID trebuie aplicate principiile prevăzute în Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (5).

               (12)

               Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (6) oferă indicații privind modalitatea de gestionare a produselor care conțin etichete și sunt furnizate persoanelor fizice și subliniază necesitatea efectuării de evaluări ale impactului asupra vieții private și a securității pentru a identifica și dezvolta „cele mai bune tehnici disponibile” în vederea garantării respectării vieții private și a securității de către sistemele RFID.

               (13)

               Operatorii aplicațiilor RFID trebuie să ia toate măsurile rezonabile pentru a se asigura că datele nu se referă la o persoană fizică identificată sau identificabilă prin niciun mijloc care ar putea fi utilizat de către operatorul însuși sau de către o altă persoană, cu excepția cazului în care datele sunt prelucrate cu respectarea principiilor și a normelor de drept aplicabile în materie de protecție a datelor.

               (14)

               Comunicarea Comisiei din 2 mai 2007 intitulată „Promovarea protecției datelor prin intermediul tehnologiilor de protecție a vieții private” (7) prevede acțiuni concrete în vederea atingerii obiectivului de limitare a prelucrării datelor cu caracter personal și de utilizare, pe cât posibil, a datelor anonime sau sub pseudonim, sprijinind dezvoltarea acestor tehnologii și utilizarea lor de către responsabilii de prelucrarea datelor și de către persoanele fizice.

               (15)

               Comunicarea Comisiei din 31 mai 2006 intitulată „O strategie pentru o societate informațională sigură – Dialog, parteneriat și responsabilizare” (8) recunoaște faptul că diversitatea, deschiderea, interoperabilitatea, ușurința utilizării și concurența constituie motoarele principale ale unei societăți informaționale sigure, subliniază rolul statelor membre și al administrațiilor publice în îmbunătățirea nivelului de informare și în promovarea bunelor practici în materie de securitate și invită părțile interesate din sectorul privat să ia inițiative pentru elaborarea unor sisteme abordabile de certificare a securității produselor, proceselor și serviciilor care să răspundă unor nevoi specifice ale UE, în special cu privire la respectarea vieții private.

               (16)

               Rezoluția Consiliului din 22 martie 2007 cu privire la o strategie pentru o societate informațională sigură în Europa (9) invită statele membre să acorde atenția care se cuvine necesității de a preveni și de a combate amenințările noi sau existente la adresa securității rețelelor de comunicații electronice.

               (17)

               Un cadru elaborat la nivel comunitar pentru realizarea de evaluări ale impactului asupra protecției datelor și a vieții private va asigura aplicarea uniformă a prevederilor prezentei recomandări în toate statele membre. Elaborarea unui astfel de cadru trebuie să se bazeze pe practicile existente și pe experiența acumulată în statele membre, în țările terțe și cu ocazia lucrărilor efectuate de Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) (10).

               (18)

               Comisia va asigura elaborarea unor linii directoare la nivel comunitar cu privire la managementul securității informațiilor pentru aplicațiile RFID, pe baza practicilor existente și a experienței acumulate în statele membre și în țările terțe. Statele membre trebuie să contribuie la acest proces și să încurajeze participarea entităților private și a autorităților publice.

               (19)

               O evaluare a impactului asupra protecției datelor și a vieții private efectuată de operator înaintea implementării unei aplicații RFID va oferi informațiile necesare pentru luarea unor măsuri adecvate de protecție. Aceste măsuri vor trebui monitorizate și revizuite pe parcursul întregului ciclu de viață al aplicației RFID.

               (20)

               În sectorul comerțului cu amănuntul, o evaluare a impactului asupra protecției datelor și a vieții private al produselor conținând etichete care sunt vândute consumatorilor va oferi informațiile necesare pentru a stabili existența unui potențial risc la adresa protecției datelor personale sau a vieții private.

               (21)

               Utilizarea unor standarde internaționale, cum sunt cele elaborate de Organizația Internațională pentru Standardizare (ISO), a unor coduri de conduită și a celor mai bune practici conforme cadrului de reglementare comunitar poate contribui la adoptarea unor măsuri de securitate a informațiilor și de respectare a vieții private pe durata întregului proces de afaceri bazat pe RFID.

               (22)

               Aplicațiile RFID cu efecte asupra publicului larg, cum sunt biletele electronice din transportul public, impun adoptarea unor măsuri adecvate de protecție. Aplicațiile RFID care afectează persoanele fizice, de exemplu prin prelucrarea datelor biometrice de identificare sau a datelor de sănătate, sunt în mod special sensibile din punct de vedere al securității informațiilor și al protecției vieții private, așadar necesită o atenție specială.

               (23)

               Societatea în ansamblul său trebuie să cunoască drepturile și obligațiile aplicabile în contextul utilizării aplicațiilor RFID. Părțile implicate în implementarea tehnologiei au, prin urmare, responsabilitatea de a oferi persoanelor informații în legătură cu utilizarea acestor aplicații.

               (24)

               Îmbunătățirea nivelului de informare al publicului și al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) cu privire la caracteristicile și funcțiile RFID va permite acestei tehnologii să genereze beneficiile economice promise, reducând în același timp riscurile de a fi utilizată în detrimentul interesului public și sporind prin aceasta acceptabilitatea sa.

               (25)

               Comisia va contribui la implementarea prezentei recomandări direct și indirect, facilitând dialogul și cooperarea între părțile interesate, în special prin intermediul programului-cadru pentru competitivitate și inovare instituit prin Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) și al celui de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare (PC7) instituit prin Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12).

               (26)

               Cercetarea și dezvoltarea în domeniul tehnologiilor rentabile de îmbunătățire a protecției vieții private și al tehnologiilor de securizare a informațiilor sunt esențiale la nivel comunitar pentru a promova o mai largă adoptare a acestora în condiții acceptabile.

               (27)

               Prezenta recomandare respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. Recomandarea caută să asigure în principal respectarea deplină a vieții private și a vieții de familie și protecția datelor cu caracter personal,

         RECOMANDĂ:

      Domeniul de aplicare

               1.

               Prezenta recomandare oferă statelor membre indicații cu privire la conceperea și exploatarea aplicațiilor RFID într-un mod legal, etic, acceptabil din punct de vedere social și politic, cu respectarea dreptului la viață privată și asigurând protecția datelor cu caracter personal.

               2.

               Prezenta recomandare oferă indicații cu privire la măsurile care trebuie luate la implementarea aplicațiilor RFID pentru a se asigura respectarea legislației naționale de transpunere a Directivelor 95/46/CE, 1999/5/CE și 2002/58/CE, după caz.

      Definiții

               3.

               În sensul prezentei recomandări, se aplică definițiile stabilite în Directiva 95/46/CE. De asemenea, se aplică definițiile următoare:

                           (a)

                           „identificare prin radiofrecvență (RFID)” înseamnă utilizarea undelor electromagnetice sau a unui cuplaj de câmp reactiv în porțiunea de frecvențe radio a spectrului pentru comunicarea bidirecțională cu o etichetă printr-o serie de dispozitive de modulare și codare pentru a citi în mod univoc identitatea unei etichete de radiofrecvență sau alte date stocate pe etichetă;

                           (b)

                           „etichetă RFID” sau „etichetă” înseamnă fie un dispozitiv RFID care are capacitatea de a produce un semnal radio, fie un dispozitiv RFID care recuplează, retrodifuzează sau reflectă (în funcție de tipul dispozitivului) și modulează un semnal electronic purtător (carrier signal) primit de la un cititor sau un gravor;

                           (c)

                           „cititor sau gravor RFID” sau „cititor” înseamnă un dispozitiv fix sau mobil de captare și identificare a datelor care utilizează o undă electromagnetică de frecvență radio sau un cuplaj de câmp reactiv pentru a stimula și a produce un răspuns de date modulate de la o etichetă sau un grup de etichete;

                           (d)

                           „aplicație RFID” sau „aplicație” înseamnă o aplicație care prelucrează date prin utilizarea etichetelor și a cititoarelor și care are la bază un sistem back-end și o infrastructură de comunicații în rețea;

                           (e)

                           „operator al aplicației RFID” sau „operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care, singur sau împreună cu alții, stabilește scopurile și mijloacele de exploatare a unei aplicații, inclusiv responsabilii de prelucrarea datelor cu caracter personal care utilizează o aplicație RFID;

                           (f)

                           „securitatea informațiilor” înseamnă asigurarea confidențialității, a integrității și a disponibilității informațiilor;

                           (g)

                           „monitorizare” înseamnă orice activitate desfășurată în scopul detectării, observării, copierii sau înregistrării poziției, deplasării, activității sau stării unei persoane.

      Evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private

               4.

               Statele membre se asigură că sectorul, în colaborare cu părțile interesate din cadrul societății civile, elaborează un cadru pentru evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private. Acest cadru trebuie înaintat spre aprobare Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor în termen de 12 luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               5.

               Statele membre se asigură că operatorii, fără a aduce atingere celorlalte obligații care le revin în temeiul Directivei 95/46/CE:

                           (a)

                           efectuează o evaluare a efectelor implementării aplicației asupra protecției datelor cu caracter personal și a vieții private, inclusiv a posibilității ca aplicația să fie utilizată pentru monitorizarea unei persoane. Nivelul detaliilor acestei evaluări trebuie să fie adecvat în raport cu riscurile potențiale la adresa vieții private asociate aplicației;

                           (b)

                           iau măsurile tehnice și organizaționale corespunzătoare pentru a asigura protecția datelor cu caracter personal și a vieții private;

                           (c)

                           desemnează o persoană sau un grup de persoane responsabile de revizuirea evaluărilor și examinarea menținerii caracterului adecvat al măsurilor tehnice și organizaționale luate pentru a asigura protecția datelor cu caracter personal și a vieții private;

                           (d)

                           pun evaluarea la dispoziția autorității competente cu cel puțin șase săptămâni înainte de implementarea aplicației;

                           (e)

                           după instituirea cadrului pentru evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private menționat la punctul 4, aplică prevederile de mai sus în conformitate cu acesta.

      Securitatea informațiilor

               6.

               Statele membre trebuie să sprijine Comisia la identificarea aplicațiilor care pot prezenta riscuri legate de securitatea informațiilor cu implicații pentru publicul larg. În cazul acestor aplicații, statele membre trebuie să se asigure că operatorii, împreună cu autoritățile naționale competente și cu organizațiile societății civile, elaborează noi sisteme sau aplică sisteme existente precum certificarea sau autoevaluarea operatorului pentru a demonstra că nivelul de securitate a informațiilor și de protecție a vieții private este corespunzător în raport cu riscurile evaluate.

      Informații și transparență în legătură cu utilizarea RFID

               7.

               Fără a aduce atingere obligațiilor care le revin responsabililor de prelucrare a datelor în temeiul Directivelor 95/46/CE și 2002/58/CE, statele membre trebuie să se asigure că operatorii elaborează și publică o politică de informare concisă, fiabilă și inteligibilă pentru fiecare aplicație. Această politică trebuie să includă cel puțin următoarele:

                           (a)

                           identitatea și adresa operatorilor;

                           (b)

                           scopul aplicației;

                           (c)

                           datele care urmează să fie prelucrate prin aplicație, în special dacă este vorba de prelucrarea unor date cu caracter personal, precizând dacă locația etichetelor va face obiectul monitorizării;

                           (d)

                           un rezumat al evaluării impactului asupra protecției datelor și a vieții private;

                           (e)

                           riscurile probabile pe care utilizarea etichetelor în aplicație le prezintă pentru viața privată și măsurile pe care persoanele le pot lua pentru limitarea acestora.

               8.

               Statele membre trebuie să se asigure că operatorii iau măsuri pentru informarea persoanelor în legătură cu prezența cititoarelor prin intermediul unui semn european comun, dezvoltat de organizațiile europene de standardizare cu sprijinul părților interesate. Semnul trebuie să includă identitatea operatorului și un punct de contact de unde persoanele pot obține politica de informare aferentă aplicației.

      Aplicații RFID utilizate în comerțul cu amănuntul

               9.

               Prin intermediul unui semn european comun, dezvoltat de organizațiile europene de standardizare cu sprijinul părților interesate, operatorii trebuie să informeze persoanele în legătură cu prezența etichetelor aplicate pe produse sau integrate în acestea.

               10.

               În momentul realizării evaluării impactului asupra protecției datelor și a vieții private menționate la punctele 4 și 5, operatorul unei aplicații trebuie să stabilească cu precizie dacă etichetele aplicate sau integrate în produse vândute consumatorilor de către comercianți cu amănuntul care nu sunt operatori ale aplicației respective prezintă un risc potențial la adresa protecției vieții private sau a datelor cu caracter personal.

               11.

               Comercianții cu amănuntul trebuie să dezactiveze sau să înlăture la punctul de vânzare etichetele utilizate în aplicația lor, cu excepția cazului în care consumatorii, după ce au fost informați cu privire la politica menționată la punctul 7, acceptă ca etichetele să rămână operaționale. Dezactivarea etichetelor trebuie înțeleasă ca fiind orice proces care întrerupe interacțiunile unei etichete cu mediul său fără a necesita participarea activă a consumatorului. Dezactivarea sau înlăturarea etichetelor de către comerciantul cu amănuntul trebuie efectuată imediat și gratuit pentru consumator. Consumatorii trebuie să aibă posibilitatea de a verifica dacă dezactivarea sau înlăturarea au fost efectiv realizate.

               12.

               Punctul 11 nu trebuie să se aplice atunci când din evaluarea impactului asupra protecției datelor și a vieții private reiese că etichetele care sunt utilizate într-o aplicație vândută cu amănuntul și care rămân operaționale dincolo de punctul de vânzare nu prezintă un risc potențial la adresa protecției datelor personale sau a vieții private. Cu toate acestea, comercianții cu amănuntul trebuie să pună la dispoziție în mod gratuit un mijloc accesibil de dezactivare sau înlăturare, imediat sau ulterior, a acestor etichete.

               13.

               Dezactivarea sau înlăturarea etichetelor nu trebuie să atragă după sine reducerea sau încetarea obligațiilor legale ale comerciantului cu amănuntul sau ale producătorului față de consumator.

               14.

               Punctele 11 și 12 trebuie să se aplice numai comercianților cu amănuntul care sunt operatori.

      Acțiuni de sensibilizare

               15.

               Statele membre, în colaborare cu sectorul, Comisia și alte părți interesate, trebuie să ia măsurile adecvate pentru informarea și sensibilizarea autorităților publice și a societăților, în special a IMM-urilor, cu privire la beneficiile și riscurile potențiale asociate utilizării tehnologiei RFID. Este necesar să se acorde o atenție specială aspectelor legate de securitatea informațiilor și de respectarea vieții private.

               16.

               Statele membre, în colaborare cu sectorul, asociațiile societății civile, Comisia și alte părți interesate, trebuie să identifice și să ofere exemple de bune practici pentru implementarea aplicațiilor RFID pentru a informa și a sensibiliza publicul larg. Ele trebuie, de asemenea, să ia măsuri adecvate, cum ar fi proiecte-pilot de amploare, pentru creșterea nivelului de informare cu privire la tehnologia RFID și la beneficiile, riscurile și implicațiile utilizării ei, aceasta fiind o condiție prealabilă pentru adoptarea mai largă a tehnologiei.

      Cercetare și dezvoltare

               17.

               Statele membre trebuie să coopereze cu sectorul, cu părțile interesate ale societății civile și cu Comisia pentru a stimula și a sprijini introducerea principiului de „securitate și respectare a vieții private din momentul proiectării” într-o fază inițială a dezvoltării aplicațiilor RFID.

      Acțiuni ulterioare

               18.

               Statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a aduce prezenta recomandare la cunoștința tuturor părților interesate care sunt implicate în proiectarea și exploatarea aplicațiilor RFID în Comunitate.

               19.

               Statele membre trebuie să informeze Comisia în termen de cel mult 24 de luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la măsurile luate ca reacție la aceasta.

               20.

               În termen de trei ani de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, Comisia va furniza un raport privind implementarea acesteia, eficacitatea și impactul său asupra operatorilor și a consumatorilor, în special în ceea ce privește măsurile recomandate la punctele 9-14.

      Destinatari

               21.

               Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 12 mai 2009.

            Pentru Comisie

         Viviane REDING

            Membru al Comisiei

      (1)  COM(2007) 607 final.

      (2)  COM(2007) 96 final.

      (3)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

      (4)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

      (5)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10.

      (6)  JO C 101, 23.4.2008, p. 1.

      (7)  COM(2007) 228 final.

      (8)  COM(2006) 251 final.

      (9)  JO C 68, 24.3.2007, p. 1.

      (10)  Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 460/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p. 1).

      (11)  JO L 310, 9.11.2006, p. 15.

      (12)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.


title: Recomandarea Comisiei din 28 aprilie 2010 privind inițiativa de programare în comun a cercetării Un regim alimentar sănătos pentru o viață sănătoasă

text:
               1.5.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 110/36

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 28 aprilie 2010
   privind inițiativa de programare în comun a cercetării „Un regim alimentar sănătos pentru o viață sănătoasă”
   (2010/250/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 181 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Sănătatea cetățenilor este esențială pentru creșterea economică și prosperitatea în cadrul Uniunii.

               (2)

               În ultimele trei decenii s-a înregistrat o creștere dramatică în ceea ce privește excesul de greutate și obezitatea în rândul populației Uniunii, în special al copiilor.

               (3)

               La nivelul populației Uniunii, tendința spre un regim alimentar necorespunzător și o activitate fizică redusă devine tot mai pronunțată.

               (4)

               Crește incidența numărului de afecțiuni cronice, cum sunt bolile cardiovasculare, hipertensiunea, diabetul de tip II, accidentele vasculare cerebrale, anumite tipuri de cancer, tulburările sistemului muscular și osos și chiar o serie de tulburări mentale.

               (5)

               Dacă s-ar elimina factorii de risc comuni legați de modul de viață, între care și cei legați de regimul alimentar, aproximativ 80 % din cazurile de boli cardiace, de accidente vasculare cerebrale și de diabet de tip II, precum și 40 % din tipurile de cancer ar putea fi evitate.

               (6)

               În cadrul reuniunii sale din 3 decembrie 2009, Consiliul Competitivitate a recunoscut că „Sănătatea, alimentația și prevenirea bolilor legate de regimul alimentar” (titlul a fost ulterior schimbat în „Un regim alimentar sănătos pentru o viață sănătoasă”) reprezintă un domeniu în care programarea în comun ar aduce un plus de valoare important față de eforturile actuale, fragmentate, întreprinse de statele membre în domeniul cercetării. Prin urmare, acesta a adoptat concluzii în care recunoștea necesitatea lansării unei inițiative de programare în comun în materie și prin care invita Comisia să contribuie la pregătirea acesteia. De asemenea, Consiliul a reafirmat că programarea în comun este un proces condus de statele membre, Comisia având rolul de facilitator.

               (7)

               Programarea în comun a cercetării în domeniul alimentației și al sănătății ar permite coordonarea cercetării privind impactul modului de viață și al regimului alimentar asupra sănătății, contribuind în mod semnificativ la constituirea unui Spațiu european de cercetare complet operațional în domeniul prevenirii bolilor legate de regimul alimentar și consolidând poziția de lider și competitivitatea activităților de cercetare în acest domeniu.

               (8)

               Pentru a asigura eficiența eforturilor comune ale statelor membre în domeniul alimentației și sănătății, statele membre trebuie să elaboreze și implementeze o agendă strategică de cercetare bazată pe o abordare comună în domeniul prevenirii bolilor legate de regimul alimentar.

               (9)

               Pentru a asigura administrarea eficace a diferitelor acțiuni comune care urmează să fie întreprinse, statele membre trebuie să instituie o structură administrativă comună autorizată să stabilească condiții, reguli și proceduri comune de cooperare și coordonare și să monitorizeze implementarea agendei strategice de cercetare.

               (10)

               Pentru a îndeplini obiectivele stabilite în prezenta recomandare, statele membre trebuie să coopereze cu Comisia în vederea studierii unor posibile inițiative ale Comisiei destinate să asiste statele membre la elaborarea și implementarea agendei strategice de cercetare.

               (11)

               Statele membre trebuie să raporteze regulat Comisiei cu privire la progresele înregistrate în cadrul acestei inițiative de programare în comun, astfel încât Comisia să poată prezenta rapoarte Parlamentului European și Consiliului,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Statele membre sunt încurajate să creeze o viziune comună asupra modului în care cooperarea și coordonarea în domeniul cercetării la nivelul Uniunii pot contribui la îmbunătățirea prevenirii bolilor legate de regimul alimentar.

               2.

               Statele membre sunt încurajate să elaboreze o agendă strategică de cercetare care să stabilească necesități și obiective de cercetare pe termen mediu și lung în domeniul prevenirii bolilor legate de regimul alimentar. Agenda strategică de cercetare ar trebui să conțină un plan de implementare care să stabilească priorități și orizonturi de timp și să precizeze acțiunile, instrumentele și resursele necesare pentru implementarea agendei strategice de cercetare.

               3.

               Statele membre sunt încurajate să includă următoarele acțiuni în cadrul agendei strategice de cercetare și al planului de implementare:

                           (a)

                           identificarea și schimbul de informații cu privire la programele și activitățile de cercetare relevante de la nivel național;

                           (b)

                           identificarea domeniilor sau a activităților de cercetare care ar putea beneficia de pe urma coordonării, a cererilor comune de propuneri sau a punerii în comun a resurselor;

                           (c)

                           schimbul de informații, resurse, bune practici, metodologii și orientări, în special în cazul constituirii de grupuri mari de indivizi și în cazul studiilor clinice;

                           (d)

                           definirea procedurii, inclusiv a criteriilor de calitate, pentru realizarea în comun a cercetării în domeniile menționate la litera (b);

                           (e)

                           acolo unde este oportun, punerea în comun a infrastructurilor de cercetare existente sau crearea unora noi, precum baze de date coordonate, bănci biologice sau modelele pentru extrapolarea datelor la oameni;

                           (f)

                           exportarea și diseminarea cunoștințelor, a inovațiilor și a abordărilor metodologice interdisciplinare și asigurarea utilizării eficace a rezultatelor cercetării în vederea sporirii competitivității Europei și a elaborării de politici;

                           (g)

                           încurajarea și sprijinirea unei colaborări mai strânse între sectorul public și cel privat, alături de inovarea deschisă între diferite sectoare comerciale;

                           (h)

                           crearea de rețele între centrele existente specializate în principal în știința comportamentului consumatorilor, în alimentație și în tehnologiile de procesare.

               4.

               Statele membre sunt încurajate să instituie o structură administrativă comună în domeniul prevenirii bolilor legate de regimul alimentar, autorizată să stabilească reguli, condiții și proceduri comune de cooperare și coordonare și să monitorizeze implementarea agendei strategice de cercetare.

               5.

               Statele membre sunt încurajate să implementeze în comun agenda strategică de cercetare, inclusiv prin programele de cercetare naționale sau prin alte activități de cercetare la nivel național.

               6.

               Statele membre sunt încurajate să coopereze cu Comisia în vederea studierii unor posibile inițiative ale Comisiei destinate să asiste statele membre la elaborarea și implementarea agendei strategice de cercetare și în vederea coordonării programelor comune cu alte inițiative ale Uniunii în acest domeniu.

               7.

               Statele membre sunt încurajate să raporteze regulat Comisiei cu privire la progresele înregistrate în cadrul acestei inițiative de programare în comun.

      Adoptată la Bruxelles, 28 aprilie 2010.

            Pentru Comisie

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Membru al Comisiei