title: Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România

text:
               21.6.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 210/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 14 iunie 2019
      în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România
      (2019/C 210/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 121 din tratat, statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice, prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

                  (2)

                  Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

                  (3)

                  În iunie 2017 și în iunie 2018, Consiliul a constatat, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că în 2016 și, respectiv, 2017, a existat o abatere semnificativă constatată de la obiectivul bugetar pe termen mediu al României sau de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestuia. Având în vedere abaterile semnificative constatate, Consiliul a emis recomandările din 16 iunie 2017 (2) și din 22 iunie 2018 (3) recomandând României să ia măsurile de politică necesare în scopul remedierii respectivelor abateri. Ulterior, Consiliul a constatat că România nu a luat măsuri eficace în urma recomandărilor menționate. În ultima sa recomandare, adoptată la 4 decembrie 2018 (4), Consiliul a adresat României recomandarea de a lua măsurile care se impun pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (5) nu depășește 4,5 % în 2019, cifră ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din produsul intern brut (PIB).

                  (4)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019 și a datelor privind rezultatele din 2018 validate de Eurostat, creșterea cheltuielilor publice primare nete în 2018 a depășit cu mult criteriul de referință privind cheltuielile, indicând o abatere semnificativă cu o marjă largă (abatere de 2,4 % din PIB). Deficitul structural nu a fost redus, rămânând în mare stabil la aproximativ 3 % din PIB-ul potențial, ceea ce indică, de asemenea, o abatere semnificativă de la ajustarea structurală recomandată (abatere de 0,8 % din PIB). Dimensiunea abaterii indicată de soldul structural este afectată în mod negativ de veniturile excepționale, de un deflator PIB mai mare și de o estimare de bază a creșterii PIB-ului potențial mai ridicată în comparație cu media pe termen mediu care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile. Cu toate acestea, valoarea abaterii indicate de soldul structural este influențată pozitiv de cheltuielile publice scăzute pentru investiții, care sunt eliminate încet în criteriul de referință privind cheltuielile. Independent de diferența respectivă, ambii indicatori confirmă o abatere semnificativă de la cerințele componentei preventive a PSC în 2018.

                  (5)

                  La 5 iunie 2019, în urma unei evaluări globale, Comisia a constatat că în România există o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a adresat României un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat și cu articolul 10 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (6)

                  În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul urmează să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să ia măsurile de politică necesare. Regulamentul (CE) nr. 1466/97 prevede că recomandarea urmează să stabilească un termen de maximum cinci luni pentru corectarea abaterii de către statul membru. În acest sens, data de 15 octombrie 2019 pare adecvată ca termen-limită până la care România să corecteze abaterea. Până la acest termen, România ar trebui să prezinte un raport referitor la măsurile luate pentru a da curs prezentei recomandări.

                  (7)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019 referitoare la deviația PIB-ului, România va rămâne într-o situație economică normală în 2019 și în 2020. Ponderea datoriei publice a României în PIB este sub pragul de 60 %. Prin urmare, efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de ajustare convenită de comun acord în cadrul componentei preventive a PSC, care ține cont de circumstanțele economice predominante și de eventualele probleme de sustenabilitate, se ridică la cel puțin 0,5 % din PIB atât pentru 2019, cât și pentru 2020.

                  (8)

                  Deficitul structural al României a crescut treptat de la 0,1 % din PIB în 2015 până la 1,7 % din PIB în 2016, 2,9 % din PIB în 2017 și 3 % din PIB în 2018. Un efort suplimentar și persistent, care este necesar pentru a corecta abaterea cumulată și pentru a readuce România pe o traiectorie de ajustare adecvată în urma derapajelor persistente care s-au adunat începând din 2016, ar trebui să completeze cerința de ajustare minimă. Un efort suplimentar de 0,5 % din PIB în 2019 și de 0,25 % din PIB în 2020 pare să fie adecvat având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Un astfel de efort ar fi în concordanță cu ajustarea recomandată pentru 2019 de către Consiliu la 4 decembrie 2018. Acest efort va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

                  (9)

                  Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1 % din PIB în 2019 și cu 0,75 % din PIB în 2020 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 4,5 % în 2019 și 5,1 % în 2020.

                  (10)

                  Previziunile Comisiei din primăvara anului 2019 estimează o deteriorare și mai mare a soldului structural, cu 0,7 % din PIB în 2019 și cu încă 1,2 % din PIB în 2020. Prin urmare, îmbunătățirea structurală necesară implică necesitatea de a adopta măsuri cu un randament structural total de 1,7 % din PIB în 2019 și măsuri suplimentare cu un randament structural de 1,95 % din PIB în 2020 față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din primăvara anului 2019.

                  (11)

                  Previziunile Comisiei din primăvara anului 2019 estimează un deficit public de 3,5 % din PIB în 2019 și de 4,7 % din PIB în 2020, care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară pare a fi adecvată și pentru a asigura faptul că România respectă, cu o marjă, valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB în 2019 și în 2020.

                  (12)

                  Faptul că nu s-a dat curs recomandărilor anterioare de corectare a abaterilor semnificative constatate și riscul de depășire a valorii de referință din tratat din componenta corectivă a PSC impun luarea unor măsuri urgente pentru ca politica fiscală a României să fie repusă pe o traiectorie prudentă.

                  (13)

                  În vederea atingerii obiectivelor bugetare recomandate, este esențial ca România să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente.

                  (14)

                  Până la 15 octombrie 2019, România ar trebui să prezinte Consiliului un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări.

                  (15)

                  Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

            RECOMANDĂ ROMÂNIEI:

                  1.

                  să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 4,5 % în 2019 și 5,1 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din PIB în 2019 și 0,75 % în 2020, repunând astfel România pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

                  2.

                  să utilizeze orice câștiguri excepționale pentru reducerea deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural public, într-o manieră favorabilă creșterii;

                  3.

                  să prezinte Consiliului, până la 15 octombrie 2019, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări; raportul ar trebui să includă măsuri suficient de detaliate și anunțate în mod credibil, inclusiv impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, în vederea respectării traiectoriei de ajustare solicitate, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru perioada 2019-2020.
                  Prezenta recomandare se adresează României.

         Adoptată la Luxemburg, 14 iunie 2019.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 216, 6.7.2017, p. 1).

         (3)  Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 223, 27.6.2018, p. 3).

         (4)  Recomandarea Consiliului din 4 decembrie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 460, 21.12.2018, p. 1).

         (5)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional (one-off), atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.


title: Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria

text:
               21.6.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 210/4

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 14 iunie 2019
      în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria
      (2019/C 210/02)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 121 din tratat, statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

                  (2)

                  Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

                  (3)

                  La 22 iunie 2018, Consiliul a constatat, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că Ungaria a înregistrat în 2017 o abatere semnificativă constatată de la obiectivul bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă constatată, la 22 iunie 2018 Consiliul a emis o recomandare (2), recomandând Ungariei să ia măsurile care se impun pentru ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (3) să nu depășească 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din produsul intern brut (PIB). De asemenea, Consiliul a recomandat Ungariei să utilizeze veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, repunând astfel țara pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. La 4 decembrie 2018, Consiliul a concluzionat că Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma recomandării sale din 22 iunie 2018. Pe baza acestei constatări, la 4 decembrie 2018 Consiliul a emis o recomandare revizuită (4) prin care solicita Ungariei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din PIB.

                  (4)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019 și a datelor privind rezultatele din 2018 validate de Eurostat, creșterea cheltuielilor publice primare nete în 2018 a depășit cu mult criteriul de referință privind cheltuielile, indicând o abatere semnificativă (abatere de 1,3 % din PIB). Soldul structural s-a deteriorat, atingând – 3,7 % din PIB, de la – 3,4 % din PIB în 2017, ceea ce indică, de asemenea, o abatere semnificativă de la ajustarea structurală recomandată (abatere de 1,3 % din PIB). Dimensiunea abaterii indicată de soldul structural este afectată de pierderi semnificative pe partea de venituri și de creșterea cheltuielilor cu investițiile în contextul unei economii în perioade de conjunctură favorabilă, estimându-se totodată că a beneficiat în foarte mică măsură de scăderea cheltuielilor cu dobânzile. Criteriul de referință privind cheltuielile este puternic afectat de creșterea PIB-ului potențial pe termen mediu aplicată în calculul acestuia, care include o creștere a PIB-ului potențial foarte scăzută ca urmare a crizei. În plus, deflatorul PIB care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile nu pare să țină seama în mod corespunzător de creșterea presiunii costurilor care afectează cheltuielile publice. După ajustarea în funcție de factorii respectivi, criteriul de referință privind cheltuielile pare să reflecte în mod adecvat efortul bugetar, dar indică în continuare o abatere semnificativă. Ținând seama de factorii respectivi, ambii indicatori confirmă o abatere semnificativă de la cerințele componentei preventive a PSC în 2018.

                  (5)

                  La 5 iunie 2019, în urma unei evaluări globale, Comisia a constatat că în Ungaria există o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a adresat Ungariei un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat și cu articolul 10 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (6)

                  În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în termen de o lună de la data adoptării avertismentului, Consiliul urmează să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să ia măsurile de politică necesare. Regulamentul (CE) nr. 1466/97 prevede că recomandarea urmează să stabilească un termen de maximum cinci luni pentru corectarea abaterii de către statul membru. În acest sens, data de 15 octombrie 2019 pare adecvată ca termen-limită până la care Ungaria să corecteze abaterea. Până la acest termen, Ungaria ar trebui să prezinte un raport referitor la măsurile luate pentru a da curs prezentei recomandări.

                  (7)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019 referitoare la deviația PIB-ului, Ungaria va rămâne într-o situație economică bună în 2019 și în 2020. Deși, potrivit estimărilor, în 2019 PIB-ul real va crește în ritm cu PIB-ul potențial (3,7 %), în 2020 se estimează că creșterea PIB-ului real (2,8 %) va fi inferioară potențialului de creștere (3,6 %). Ponderea datoriei publice a Ungariei în PIB depășește pragul de 60 %. Prin urmare, efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de ajustare convenită de comun acord în cadrul componentei preventive a PSC, care ține cont de circumstanțele economice predominante și de eventualele probleme de sustenabilitate, se ridică la cel puțin 0,75 % din PIB atât pentru 2019, cât și pentru 2020.

                  (8)

                  Deficitul structural al Ungariei a crescut cu 1,6 % din PIB în 2017 și cu 0,3 % din PIB în 2018, pentru a atinge 3,7 % din PIB în 2018. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, acesta va scădea începând din 2019. Un efort suplimentar, necesar pentru a corecta abaterile cumulate și a readuce Ungaria pe o traiectorie de consolidare adecvată în urma derapajelor care au avut loc începând din 2017, ar trebui să completeze cerința de ajustare minimă în 2019. Un efort suplimentar comparat cu cel rezultat din matricea de ajustare convenită de comun acord în cadrul componentei preventive a PSC, de 0,25 % din PIB în 2019, pare adecvat având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu și va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Efortul necesar pentru 2019 este în conformitate cu ajustarea recomandată de Consiliu la 4 decembrie 2018. Pentru 2020, cerința de ajustare minimă de 0,75 % din PIB pare adecvată, condiționată de respectarea ajustării solicitate în 2019.

                  (9)

                  Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1 % din PIB în 2019 și cu 0,75 % din PIB în 2020 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2019 și 4,7 % în 2020.

                  (10)

                  Previziunile Comisiei din primăvara anului 2019 estimează o îmbunătățire a soldului structural, cu 0,4 % din PIB în 2019 și cu încă 0,6 % din PIB în 2020. Prin urmare, o îmbunătățire structurală de 1 % din PIB în 2019 și de 0,75 % din PIB în 2020 implică necesitatea de a adopta măsuri cu un randament structural total de 0,6 % din PIB în 2019 și măsuri suplimentare cu un randament structural de 0,2 % din PIB în 2020 față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din primăvara anului 2019.

                  (11)

                  Faptul că nu s-a dat curs recomandărilor anterioare de corectare a abaterii semnificative constatate impune luarea unor măsuri urgente pentru ca politica fiscală a Ungariei să fie repusă pe o traiectorie prudentă.

                  (12)

                  În vederea atingerii obiectivelor bugetare recomandate, este esențial ca Ungaria să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente.

                  (13)

                  Până la 15 octombrie 2019, Ungaria ar trebui să prezinte Consiliului un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări.

                  (14)

                  Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

            RECOMANDĂ UNGARIEI:

                  1.

                  să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2019 și 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din PIB în 2019 și de 0,75 % în 2020, repunând astfel Ungaria pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

                  2.

                  să utilizeze eventualele venituri excepționale pentru reducerea deficitului; măsurile de consolidare bugetară trebuie să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii;

                  3.

                  să prezinte Consiliului, până la 15 octombrie 2019, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări; raportul ar trebui să includă măsuri suficient de detaliate și anunțate în mod credibil, inclusiv impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, în vederea respectării traiectoriei de ajustare solicitate, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru perioada 2019-2020.
                  Prezenta recomandare se adresează Ungariei.

         Adoptată la Luxemburg, 14 iunie 2019.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 223, 27.6.2018, p. 1).

         (3)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (4)  Recomandarea Consiliului din 4 decembrie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 460, 21.12.2018, p. 4).


title: Recomandarea Csiliului din 5 decembrie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 420/1

      RECOMANDAREA CSILIULUI
      din 5 decembrie 2019
      în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria
      (2019/C 420/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 121 din tratat, statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

                  (2)

                  Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

                  (3)

                  La 22 iunie 2018, Consiliul a constatat, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că Ungaria a înregistrat o abatere semnificativă de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 22 iunie 2018, Consiliul a emis o recomandare (2), invitând Ungaria să ia măsurile necesare în privința respectivei abateri. Ulterior, Consiliul a constatat că Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma recomandării respective și, la 4 decembrie 2018, a emis o recomandare revizuită (3). Consiliul a constatat că Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma recomandării revizuite respective.

                  (4)

                  La 14 iunie 2019, Consiliul a constatat că, în 2018, în Ungaria a avut loc din nou o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe această bază, Consiliul a emis o recomandare (4) ca Ungaria să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (5) nu depășește 3,3 % în 2019 și 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 și de 0,75 % din PIB în 2020. Consiliul a recomandat totodată ca Ungaria să utilizeze toate veniturile excepționale pentru a reduce deficitul, iar măsurile de consolidare bugetară să asigure o îmbunătățire de durată a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 octombrie 2019 ca termen până la care Ungaria să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării din 14 iunie 2019.

                  (5)

                  La 9 iulie 2019, Consiliul a emis o recomandare (6), invitând Ungaria să asigure în 2019 și în 2020 respectarea Recomandării Consiliului din 14 iunie 2019 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

                  (6)

                  La 26 septembrie 2019, Comisia a întreprins o misiune de supraveghere consolidată în Ungaria, în vederea monitorizării la fața locului în conformitate cu articolul -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților maghiare pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 20 noiembrie 2019. Aceste constatări au fost făcute publice.

                  (7)

                  La 15 octombrie 2019, autoritățile maghiare au prezentat un raport privind măsurile eficace luate în urma Recomandării Consiliului din 14 iunie 2019. Având în vedere informațiile furnizate de autoritățile maghiare în raport și evaluarea globală bazată pe previziunile Comisiei din toamna anului 2019, la 5 decembrie 2019 Consiliul a concluzionat că Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 14 iunie 2019.

                  (8)

                  Având în vedere absența unor măsuri eficace din partea Ungariei și abaterea cumulată de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, este oportun să se adreseze Ungariei o recomandare revizuită privind măsurile adecvate care trebuie luate în temeiul articolului 121 alineatul (4) din tratat.

                  (9)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2019, se estimează o îmbunătățire a soldului structural al Ungariei cu 0,5 % din PIB în 2019 și cu încă 1,2 % din PIB în 2020. Ca urmare, se estimează că deficitul structural se abate cu 1,8 % din PIB de la obiectivul bugetar pe termen mediu stabilit la 1,5 % în 2019, și cu 1,1 % din PIB de la cel stabilit la 1,0 % în 2020.

                  (10)

                  Pentru a readuce Ungaria pe o traiectorie de ajustare adecvată după derapajele din trecut, ajustarea structurală anuală de 0,75 % din PIB recomandată pentru 2020 de Consiliu la 14 iunie 2019 pare adecvată, având în vedere evoluțiile macro-bugetare în contextul încetinirii activității economice preconizate pentru următorii ani ca urmare a estompării treptate a factorilor ciclici care au sprijinit creșterea în ultimii ani.

                  (11)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2019, îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 0,75 % din PIB în 2020 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 4,7 %.

                  (12)

                  Previziunile Comisiei din toamna anului 2019 preconizează o îmbunătățire a deficitului structural al Ungariei cu 1,2 % din PIB în 2020, în timp ce criteriul de referință privind cheltuielile indică o abatere de la această cerință. Pe baza proiecțiilor actuale, ținând seama de factorii care influențează atât soldul structural, cât și criteriul de referință privind cheltuielile, se preconizează că bugetul pentru 2020 adoptat de guvernul maghiar va asigura efortul necesar.

                  (13)

                  Faptul că nu s-a dat curs recomandărilor anterioare de corectare a abaterii semnificative constatate impune luarea unor măsuri pentru ca politica fiscală a Ungariei să revină la o traiectorie prudentă.

                  (14)

                  Pentru a atinge obiectivele bugetare recomandate, este esențial ca Ungaria să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente și să țină sub control cheltuielile excesive la sfârșitul anului.

                  (15)

                  Cerințele formulate în prezenta recomandare înlocuiesc elementele corespunzătoare stabilite în Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019.

                  (16)

                  Ungaria ar trebui să prezinte Consiliului un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare până la 15 aprilie 2020, eventual în cadrul programului său de convergență prezentat în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (17)

                  Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

            RECOMANDĂ UNGARIEI:

                  1.

                  să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,75 % din PIB, punând astfel Ungaria pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

                  2.

                  să utilizeze orice venit excepțional pentru reducerea deficitului; să compenseze scăderile neașteptate de venituri prin măsuri bugetare permanente de înaltă calitate; să se asigure că măsurile de consolidare bugetară garantează o îmbunătățire de durată a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii;

                  3.

                  să prezinte Consiliului, până la 15 aprilie 2020, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat în urma prezentei recomandări; să se asigure că raportul include măsuri suficient de detaliate și anunțate în mod credibil, însoțite de impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, în vederea respectării traiectoriei de ajustare solicitate, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru 2020.

         Prezenta recomandare se adresează Ungariei.
         Adoptată la Bruxelles, 5 decembrie 2019.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            M. LINTILÄ

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 223, 27.6.2018, p. 1).

         (3)  Recomandarea Consiliului din 4 decembrie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 460, 21.12.2018, p. 4).

         (4)  Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 210, 21.6.2019, p. 4).

         (5)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (6)  Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2019 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2019 (JO C 301, 5.9.2019, p. 101).


title: Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 420/4

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 5 decembrie 2019
      în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România
      (2019/C 420/02)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 121 din tratat, statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

                  (2)

                  Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

                  (3)

                  În iunie 2017 și în iunie 2018, Consiliul a constatat, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că în 2016 și, respectiv, în 2017, a existat o abatere semnificativă constatată de la obiectivul bugetar pe termen mediu al României sau de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestuia. Având în vedere respectivele abateri semnificative stabilite, Consiliul a emis recomandările din 16 iunie 2017 (2) și din 22 iunie 2018 (3), invitând România să ia măsurile de politică necesare pentru a remedia respectivele abateri. Ulterior, Consiliul a constatat că România nu a luat măsuri eficace în urma recomandărilor respective și a emis recomandări revizuite la 5 decembrie 2017 (4) și, respectiv, la 4 decembrie 2018 (5). Ulterior, Consiliul a constatat că România nu a luat măsuri eficace nici în urma acestor recomandări.

                  (4)

                  La 14 iunie 2019, Consiliul a constatat că, în 2018, în România a avut din nou loc o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Pe această bază, Consiliul a emis o recomandare (6) ca România să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 4,5 % în 2019 și 5,1 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 și de 0,75 % din PIB în 2020. Consiliul a recomandat totodată ca România să utilizeze toate veniturile excepționale pentru a reduce deficitul, iar măsurile de consolidare bugetară să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 octombrie 2019 ca termen până la care România să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării din 14 iunie 2019.

                  (5)

                  La 9 iulie 2019, Consiliul a emis o recomandare (8), invitând România să asigure în 2019 și în 2020 respectarea Recomandării Consiliului din 14 iunie 2019 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

                  (6)

                  La 25 septembrie 2019, Comisia a întreprins o misiune de supraveghere consolidată în România, în scopul monitorizării la fața locului în temeiul articolului -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților române pentru formularea de observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 20 noiembrie 2019. Constatările respective au fost făcute publice.

                  (7)

                  La 15 octombrie 2019, autoritățile române au prezentat un raport privind măsurile eficace luate în urma Recomandării Consiliului din 14 iunie 2019. Având în vedere informațiile furnizate de autoritățile române în raport și evaluarea globală bazată pe previziunile Comisiei din toamna anului 2019, la 5 decembrie 2019, Consiliul a concluzionat că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 14 iunie 2019.

                  (8)

                  Având în vedere absența unor măsuri eficace din partea României și abaterea cumulată considerabilă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, este oportun să se adreseze României o recomandare revizuită privind măsurile adecvate care trebuie luate în temeiul articolului 121 alineatul (4) din tratat.

                  (9)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2019, soldul structural al României urmează să se deterioreze cu 0,8 % din PIB în 2019 și cu încă 0,8 % din PIB în 2020. Ca urmare, în 2019 și în 2020 se estimează că deficitul structural se abate cu 2,5 % din PIB și, respectiv, cu 3,4 % din PIB de la obiectivul bugetar pe termen mediu privind un deficit structural de 1,0 % din PIB.

                  (10)

                  Pentru a corecta abaterile cumulate și a reașeza România pe o traiectorie de ajustare adecvată în urma derapajelor din trecut, efortul structural de 0,75 % din PIB pentru 2020, recomandat de Consiliu la 14 iunie 2019, trebuie să fie completat de un efort suplimentar. Un efort suplimentar de 0,25 % din PIB pare adecvat, având în vedere amploarea abaterilor cumulate constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Acest efort suplimentar va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu fără a pune în pericol creșterea economică.

                  (11)

                  Previziunile Comisiei din toamna anului 2019 estimează un deficit public de 3,6 % în 2019 și de 4,4 % în 2020, cifre care depășesc valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară pare a fi adecvată și pentru a asigura faptul că, în 2020, România respectă valoarea de referință din tratat, de 3 % din PIB.

                  (12)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2019, îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1,0 % din PIB în 2020 este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 4,4 %.

                  (13)

                  Previziunile Comisiei din toamna anului 2019 indică o deteriorare a soldului structural al României cu 0,8 % din PIB în 2020. Prin urmare, o îmbunătățire structurală de 1,0 % din PIB impune adoptarea unor măsuri cu un randament total de 1,8 % din PIB în termeni structurali, față de scenariul de referință actual al previziunilor Comisiei din toamna anului 2019.

                  (14)

                  Faptul că nu s-a dat curs recomandărilor anterioare de corectare a abaterii semnificative constatate și existența unui risc de depășire a valorii de referință din tratat impun luarea unor măsuri urgente pentru ca politica fiscală a României să fie repusă pe o traiectorie prudentă.

                  (15)

                  Pentru atingerea țintelor bugetare recomandate, este esențial ca România să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente.

                  (16)

                  Cerințele formulate în prezenta recomandare înlocuiesc elementele corespunzătoare stabilite în Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019.

                  (17)

                  România ar trebui să prezinte Consiliului un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare până la 15 aprilie 2020, eventual ca parte a Programului său de convergență depus în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (18)

                  Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

            RECOMANDĂ CA ROMÂNIA:

                  1.

                  să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 4,4 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB, punând astfel România pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

                  2.

                  să utilizeze orice eventuale venituri excepționale pentru reducerea deficitului; să se asigure că măsurile de consolidare bugetară garantează o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii;

                  3.

                  să prezinte Consiliului, până la 15 aprilie 2020, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat în urma prezentei recomandări; să se asigure că raportul include măsuri suficient de detaliate și anunțate în mod credibil, inclusiv impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, în vederea respectării traiectoriei de ajustare necesare, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru 2020.

         Prezenta recomandare se adresează României.
         Adoptată la Bruxelles, 5 decembrie 2019.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            M. LINTILÄ

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în Romania (JO C 216, 6.7.2017, p. 1).

         (3)  Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 223, 27.6.2018, p. 3).

         (4)  Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 439, 20.12.2017, p. 1).

         (5)  Recomandarea Consiliului din 4 decembrie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 460, 21.12.2018, p. 1).

         (6)  Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 210, 21.6.2019, p. 1).

         (7)  Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile de venituri impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (8)  Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2019 privind Programul național de reformă al României pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2019 (JO C 301, 5.9.2019, p. 135).


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 14 februarie 2019 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banque centrale du Luxembourg (BCE/2019/6)

text:
               20.2.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 67/1

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
      din 14 februarie 2019
      către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banque centrale du Luxembourg
      (BCE/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
      întrucât:

                  (1)

                  Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

                  (2)

                  Mandatul auditorilor externi actuali ai Banque centrale du Luxembourg, Deloitte Audit sarl, a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2018. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2019.

                  (3)

                  Banque centrale du Luxembourg a selectat Ernst & Young S.A. drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2019-2023,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      Se recomandă desemnarea Ernst & Young S.A. drept auditori externi ai Banque centrale du Luxembourg pentru exercițiile financiare 2019-2023.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 14 februarie 2019.

               Președintele BCE

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Tăierea surselor de venit ale jihadiștilor – combaterea finanțării terorismului
      Recomandarea Parlamentului European din 1 martie 2018 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind tăierea surselor de venit ale jihadiștilor – combaterea finanțării terorismului (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Parlamentul European,

                  —

                  având în vedere Convenția internațională din 1999 privind reprimarea finanțării terorismului,

                  —

                  având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2016 referitoare la situația din nordul Irakului/Mosul (1) și pe cea din 30 aprilie 2015 referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Daesh (2),

                  —

                  având în vedere Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 al Consiliului din 7 iulie 2003 privind anumite restricții specifice în relațiile economice și financiare cu Irak și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2465/96 (3),

                  —

                  având în vedere Strategia globală a ONU de combatere a terorismului, Rezoluțiile 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) și 2368 (2017) ale Consiliului de Securitate al ONU,

                  —

                  având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (4),

                  —

                  având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivei 2009/101/CE (COM(2016)0450),

                  —

                  având în vedere Declarația de la Manama privind combaterea finanțării terorismului din 9 noiembrie 2014,

                  —

                  având în vedere Bunele practici ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) privind sancțiunile financiare specifice în legătură cu terorismul și finanțarea terorismului,

                  —

                  având în vedere Declarația GAFI din 24 octombrie 2014 privind combaterea finanțării organizației teroriste Statul Islamic în Irak și Levant (ISIL), precum și Raportul GAFI din februarie 2015 privind finanțarea ISIL,

                  —

                  având în vedere al 11-lea raport privind situația uniunii securității, publicat de Comisie la 18 octombrie 2017,

                  —

                  având în vedere Actul adițional la Memorandumul de la Alger cu privire la bunele practici în domeniul prevenirii răpirilor de persoane comise de teroriști în vederea răscumpărării și a privării acestora din urmă de beneficiile provenite din răpiri din septembrie 2015 al Forumului mondial pentru combaterea terorismului (GCTF),

                  —

                  având în vedere Declarația G7 de la Taormina din 26 mai 2017 privind lupta împotriva terorismului și a extremismului violent,

                  —

                  având în vedere Comisia specială pentru combaterea terorismului, nou înființată,

                  —

                  având în vedere articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

                  —

                  având în vedere articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE privind protecția datelor cu caracter personal,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (UE) 2015/827 al Consiliului din 28 mai 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (5),

                  —

                  având în vedere Planul de acțiune al Comisiei din februarie 2016 pentru consolidarea combaterii finanțării terorismului,

                  —

                  având în vedere raportul Europol din 2017 privind situația terorismului în UE și evoluția acestuia (Te-Sat),

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei din 26 iunie 2017 către Parlamentul European și Consiliu privind evaluarea riscurilor privind spălarea banilor și finanțarea terorismului care afectează piața internă și sunt legate de activități transfrontaliere (COM(2017)0340),

                  —

                  având în vedere Directiva (UE) 2017/541/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (6),

                  —

                  având în vedere Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (7),

                  —

                  având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2017 privind importul bunurilor culturale (COM(2017)0375),

                  —

                  având în vedere al 9-lea raport privind situația uniunii securității, publicat de Comisie la 27 iulie 2017,

                  —

                  având în vedere comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2017 către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, intitulată „Al unsprezecelea raport privind progresele înregistrate către o uniune a securității efectivă și reală” (COM(2017)0608),

                  —

                  având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0035/2018),

                  A.

                  întrucât unul dintre elementele esențiale ale combaterii terorismului este tăierea surselor de finanțare a acestuia, inclusiv prin circuitele ascunse de fraudă și evaziunea fiscală, spălarea banilor și paradisurile fiscale;

                  B.

                  întrucât este posibil ca o parte din finanțare să provină din state europene și să fie utilizată în alte locuri de către organizațiile teroriste, iar alte fonduri provin din afara Europei, pentru a finanța radicalizarea și actele concrete de terorism; întrucât dimensiunea externă și cea internă a combaterii terorismului sunt strâns legate între ele, întrucât tăierea surselor de finanțare a terorismului ar trebui să facă parte dintr-o strategie mai amplă a UE, care să integreze atât dimensiunea externă, cât și cea internă a securității;

                  C.

                  întrucât rețelele de comunicații moderne și finanțarea participativă, în special, s-au dovedit a fi o modalitate ieftină și eficientă de a genera fonduri pentru finanțarea activităților teroriste sau pentru gestionarea rețelei jihadiste; întrucât grupurile teroriste au putut colecta fonduri suplimentare pentru activitățile lor, folosind atacuri de tip phishing, furtul de identitate sau cumpărând de pe forumuri online datele unor cărți de credit furate;

                  D.

                  întrucât această finanțare poate fi utilizată în trei moduri: pentru atacuri teroriste care necesită finanțare la scară largă; pentru alte tipuri de atacuri, care, deși au rezultate la fel de brutale, necesită mai puține fonduri; și pentru finanțarea de propagandă care poate inspira atacuri de tip „lup singuratic”, care pot necesita foarte puține fonduri sau planificare prealabilă; întrucât reacția trebuie să fie eficace în toate aceste situații;

                  E.

                  întrucât finanțările din surse legale pot fi deturnate de către beneficiar către părți terțe, persoane, grupuri, societăți și entități care au legătură cu activitățile teroriste;

                  F.

                  întrucât, dat fiind faptul că terorismul este o infracțiune de nivel mondial, reacția eficace la terorism trebuie, de asemenea, să fie holistică și de nivel mondial, fundamentale în acest sens fiind coordonarea dintre instituțiile financiare, autoritățile de aplicare a legii și autoritățile judiciare și schimbul de informații de bază privind persoanele fizice și juridice și activitățile suspecte, ținând cont de faptul că protecția datelor personale și respectarea vieții private sunt drepturi fundamentale importante;

                  G.

                  întrucât, ca urmare a scurgerilor de date din ultimii ani, gradul de conștientizare cu privire la legăturile dintre spălarea banilor și evaziunea fiscală, pe de o parte, și criminalitatea organizată și finanțarea terorismului, pe de altă parte, a crescut considerabil, și întrucât aceste aspecte au devenit o prioritate majoră a preocupărilor politice la nivel internațional; întrucât, astfel cum a confirmat Comisia, relatările recente din presă au arătat, de asemenea, legătura dintre frauda la scară largă în domeniul TVA și frauda cu produse accizabile și criminalitatea organizată, inclusiv terorismul (8);

                  H.

                  întrucât jurisdicțiile din aproape toate statele membre au transferat în domeniul penal finanțarea terorismului ca infracțiune distinctă;

                  I.

                  întrucât datele financiare reprezintă un instrument semnificativ pentru colectarea de date pentru analizarea rețelelor teroriste și a modului de a submina mai bine operațiunile acestora; întrucât există o necesitate continuă de punere în aplicare adecvată a legislației privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului; întrucât sunt necesare strategii cuprinzătoare și preventive, bazate pe schimbul de informații fundamentale și pe o cooperare ameliorată între unitățile de informații financiare, serviciile de informații și autoritățile de aplicare a legii implicate în combaterea finanțării terorismului; întrucât aceste informații ar trebui să acopere tendințele în evoluție din domeniul finanțelor internaționale, cum ar fi Bitmap, codurile SWIFT, criptomonedele și mecanismele de reglementare corespunzătoare; întrucât abordarea finanțării terorismului la nivel mondial trebuie să implice standarde globale de transparență în ceea ce privește beneficiarii reali finali ai entităților corporative, ai fiduciilor și ai altor construcții similare, pentru a face cunoscută opacitatea financiară care facilitează spălarea produselor infracțiunii și finanțarea organizațiilor teroriste și a teroriștilor;

                  J.

                  întrucât este nevoie de o platformă europeană oficializată în cadrul structurilor existente – care a funcționat până acum în mod informal – care să centralizeze colectarea de informații, care în prezent este dispersată între cele 28 de state membre, și prin care statele membre să poată furniza informații cu privire la nivelul lor de implicare și la progresele în legătură cu combaterea finanțării terorismului; întrucât acest schimb de informații ar trebui să fie proactiv;

                  K.

                  întrucât o serie de organizații internaționale fără scop lucrativ, organizații de caritate, alte fundații, rețele și finanțatori privați, care au sau pretind că au obiective sociale sau culturale, au pus bazele capacităților financiare ale ISIS/Daesh, ale Al-Qaida și ale altor organizații jihadiste și acționează ca paravan pentru practici abuzive; întrucât supravegherea și colectarea de informații cu privire la aceste organizații, fondatorii lor, activitățile lor și legăturile lor cu actori din UE, care sunt adesea extinse, este, prin urmare, esențială; întrucât sprijinul lor pentru extinderea radicalismului jihadist în Africa, Orientul Mijlociu, Asia și Europa ar trebui să fie blocat; întrucât această extindere la frontierele UE și în statele din vecinătatea noastră și partenere este deosebit de alarmantă; întrucât punerea în aplicare integrală a recomandărilor GAFI în aceste domenii de către Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG) și statele sale membre este de o importanță crucială pentru lupta împotriva terorismului la nivel mondial;

                  L.

                  întrucât rețeaua mondială de strângere de fonduri a Al-Qaida se bazează pe donații către organizații de caritate și ONG-uri, care comunică cu finanțatorii prin platformele de comunicare sociale și prin forumurile online; întrucât unele conturi au fost utilizate, de asemenea, pentru a solicita simpatizanților donații pentru cauza jihadului; întrucât, în ultimii ani, organizațiile teroriste au dezvoltat mai multe aplicații pentru telefoane inteligente pentru a-și spori la maximum raza de acțiune și pentru a încuraja donațiile din partea simpatizanților, majoritatea situați în țările din Golf;

                  M.

                  întrucât statele foarte mici și statele cu performanțe mediocre în ceea ce privește statul de drept sunt deosebit de vulnerabile și în pericol de a deveni centre critice pentru finanțarea terorismului;

                  N.

                  întrucât informațiile sugerează că instituții și persoane fizice din zona Golfului oferă sprijin financiar și logistic ISIS/Daesh, Al-Qaida și altor grupuri radicale; întrucât, în lipsa acestei finanțări, multe dintre aceste grupuri teroriste nu ar fi autonome;

                  O.

                  întrucât ISIS/Daesh și Al-Qaida au devenit autonome din punct de vedere financiar; întrucât ISIS/Daesh și Al-Qaida încearcă să își canalizeze banii către Siria și Irak prin intermediul exporturilor de petrol și al investițiilor în întreprinderi, inclusiv prin transportatori de bani, prin curieri profesioniști, prin transferuri ilegale de fonduri și prin servicii profesionale și financiare; întrucât ISIS/Daesh și Al-Qaida spală banii proveniți din activitățile lor infracționale prin achiziționarea de întreprinderi și active de orice fel; întrucât ISIS/Daesh și Al-Qaida spală și veniturile obținute din furtul de antichități și din contrabanda cu obiecte de artă și artefacte, prin vânzarea lor în străinătate, inclusiv pe piețe din statele membre; întrucât comerțul ilicit cu bunuri, arme de foc, petrol, droguri, țigări și bunuri culturale, printre alte elemente, precum și traficul de ființe umane, sclavia, exploatarea copiilor, racketul și extorcarea de fonduri au devenit modalități de a obține finanțare de către grupurile teroriste; întrucât legăturile din ce în ce mai strânse dintre criminalitatea organizată și grupurile teroriste constituie o amenințare tot mai mare la adresa securității Uniunii; întrucât aceste surse ar putea permite ISIS/Daesh și Al-Qaida să continue să finanțeze viitoare acte infracționale, după colapsul teritorial al acestora în Siria și Irak;

                  P.

                  întrucât a fost instituită o interdicție internațională de răscumpărare în temeiul unei serii de angajamente internaționale susținute de rezoluții ale Consiliului de Securitate al ONU și de legi naționale; întrucât, în practică, interdicția ONU nu beneficiază de sprijinul principalilor semnatari, care acordă prioritate conservării imediate a vieții în fața angajamentelor lor de combatere a terorismului și, astfel, permit finanțarea organizațiilor teroriste;

                  1.

                  adresează Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) următoarele recomandări:

                              (a)

                              invită statele membre și Comisia să considere tăierea surselor de finanțare a rețelelor teroriste o prioritate esențială deoarece aceasta constituie un instrument eficient pentru a împiedica eficacitatea acestor rețele; consideră că strategiile preventive bazate pe schimbul de bune practici și de informații financiare suspecte și relevante între serviciile de informații sunt esențiale în combaterea finanțării terorismului și a atacurilor teroriste, la nivel mai general; invită, în consecință, serviciile de informații ale statelor membre să ajungă la o mai bună coordonare și cooperare, prin crearea unei platforme stabile europene de informații financiare pentru combaterea terorismului, în cadrul structurilor existente (de exemplu, EUROPOL), astfel încât să se evite crearea unei alte agenții, care să se concentreze asupra schimbului proactiv de informații cu privire la sprijinul financiar pentru rețelele teroriste; consideră că această platformă ar crea o bază de date comună, care va conține date privind persoanele fizice sau juridice sau tranzacțiile suspecte; subliniază că datele de mare valoare colectate de orice agenție națională de securitate ar trebui să fie transmise rapid în momentul în care sunt înregistrate în sistemul central, care ar trebui să poată include informații referitoare la resortisanții țărilor terțe, ținând seama în special de posibilele impacturi asupra drepturilor fundamentale și mai ales de dreptul la protecția datelor cu caracter personal și de principiul limitării scopului; subliniază faptul că informațiile respective ar trebui să includă, printre altele, un repertoriu de bănci, instituții financiare și entități comerciale europene și din afara Europei, precum și țări terțe cu deficiențe în combaterea finanțării terorismului; solicită Comisiei să întocmească un astfel de repertoriu cât mai curând posibil, pe baza propriilor criterii și analize conform Directivei (UE) 2015/849; reiterează faptul că cei responsabili de săvârșirea, organizarea sau sprijinirea, în mod direct sau indirect, a actelor teroriste trebuie să fie trași la răspundere pentru acțiunile lor;

                              (b)

                              invită țările europene, atât statele membre ale UE, cât și statele terțe, să asigure finanțare pentru programele care promovează schimbul de cele mai bune practici între serviciile lor de informații, inclusiv privind investigarea și analizarea metodelor de recrutare și de transfer al finanțării terorismului folosite de teroriști și de organizațiile teroriste; recomandă introducerea unor evaluări trimestriale privind amenințările publice, care să combine datele operative și informațiile colectate de Europol și de Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE (INTCEN); invită statele membre să asigure o finanțare și resurse umane suficiente pentru serviciile de informații;

                              (c)

                              subliniază, astfel cum a fost reiterat de către Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), care a dezvoltat o strategie privind combaterea finanțării terorismului, că este extrem de important să se îmbunătățească și accelereze schimbul de informații între unitățile de informații financiare, între unitățile de informații financiare și forțele de securitate, între autoritățile de aplicare a legii și serviciile de informații din jurisdicția proprie, între jurisdicții, și în sectorul privat, în special cel bancar;

                              (d)

                              salută angajamentul CCG față de GAFI; invită Comisia și SEAE să încurajeze în mod activ partenerii UE, în special CCG și statele sale membre, să pună în aplicare pe deplin recomandările GAFI în ceea ce privește abordarea deficiențelor din domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului și să ofere asistență tehnică pentru realizarea de progrese în aceste domenii;

                              (e)

                              invită Înaltul Reprezentant (VP/ÎR) să sprijine eforturile GAFI și să acorde prioritate combaterii finanțării terorismului, în special prin identificarea statelor membre ONU care prezintă deficiențe strategice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului și prin colaborarea cu aceste state;

                              (f)

                              solicită consolidarea cooperării dintre Europol și principalii parteneri strategici ai UE, care joacă un rol esențial în lupta împotriva terorismului la nivel mondial; consideră că o cooperare mai strânsă ar permite să se prevină, să se depisteze și să se răspundă mai bine la centrele de finanțare a terorismului; invită statele membre să utilizeze mai bine rețeaua informală a unităților de informații financiare europene (FIU.net), pe baza activității desfășurate de Europol, punând în aplicare cea de a cincea Directivă privind combaterea spălării banilor și adoptând măsuri de reglementare pentru soluționarea altor probleme care decurg din statutul și competențele divergente ale unităților de informații financiare, în special pentru a facilita coordonarea și schimbul de informații, atât între unitățile de informații financiare, cât și între unitățile de informații financiare și autoritățile de aplicare a legii, în scopul partajării informațiilor în cauză cu Platforma europeană de informații pentru combaterea terorismului;

                              (g)

                              reamintește că dialogul politic consolidat, asistența financiară sporită și sprijinul pentru consolidarea capacităților în domeniul combaterii terorismului ale partenerilor UE aflați în prima linie în lupta împotriva terorismului sunt extrem de importante;

                              (h)

                              invită statele membre să intensifice monitorizarea organizațiilor suspecte care desfășoară activități cum sunt comerțul ilegal, contrabanda, contrafacerea și practicile frauduloase, prin înființarea unor echipe comune de anchetă cu Europol, facilitând accesul autorităților de aplicare a legii la tranzacțiile suspecte, ținând cont de principiul proporționalității și de dreptul la viață privată; invită statele membre să ofere mai multe cursuri de formare și să îmbunătățească specializarea anchetatorilor în acest scop; invită Comisia să sprijine și să finanțeze în mod adecvat dezvoltarea unor programe de formare pentru autoritățile de aplicare a legii și judiciare din statele membre;

                              (i)

                              invită statele membre și Comisia să prezinte un raport anual privind progresele realizate și măsurile luate cu privire la lupta împotriva finanțării terorismului, și anume eforturile depuse pentru a împiedica finanțarea ISIS/Da'esh și a Al-Qaida; reamintește că unele state membre se implică mai mult decât altele în combaterea finanțării terorismului și, prin urmare, cel mai bun răspuns ar trebui să fie intensificarea schimbului de informații, în special cu privire la eficacitatea măsurilor deja puse în aplicare;

                              (j)

                              salută propunerea Comisiei de a crea registre ale conturilor bancare și de a facilita accesul la registre al unităților de informații financiare și al altor autorități competente care luptă împotriva spălării banilor și finanțării terorismului; remarcă faptul că, în curând, Comisia va lansa o inițiativă de extindere a accesului autorităților de aplicare a legii la aceste registre; subliniază necesitatea respectării normelor privind cooperarea polițienească și cooperarea judiciară în ceea ce privește schimbul de informații referitoare la conturi bancare, în special în contextul procedurilor penale; în acest context, solicită statelor membre care nu au transpus încă Directiva 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind ordinul european de anchetă în materie penală să facă acest lucru cât mai curând posibil;

                              (k)

                              solicită statelor membre să adopte măsurile legislative necesare pentru a garanta faptul că băncile monitorizează îndeaproape cardurile de debit preplătite, astfel încât acestea să nu poată fi reîncărcate decât prin intermediul unor transferuri bancare și al unor conturi al căror titular poate fi identificat; subliniază importanța unui lanț de atribuire care să permită serviciilor de informații să stabilească situațiile în care o tranzacție prezintă un risc serios de a fi utilizată pentru terorism sau pentru alte infracțiuni grave; solicită, de asemenea, statelor membre să adopte dispozițiile necesare pentru a facilita pe deplin deschiderea unui cont bancar pentru toate persoanele prezente pe teritoriul lor;

                              (l)

                              subliniază că este necesar să se elimine orice tip de paradis fiscal care facilitează spălarea banilor, frauda și evaziunea fiscală susceptibile de a contribui la finanțarea rețelelor teroriste; invită statele membre, în acest context, să combată evaziunea fiscală și îndeamnă Comisia să propună și să aplice măsuri pentru monitorizarea strictă a fluxurilor de capital și a paradisurilor fiscale;

                              (m)

                              ia act de succesul cooperării cu SUA și cu alți parteneri și de utilitatea informațiilor obținute în contextul Acordului UE-SUA vizând schimbul de informații cuprinse în Terrorism Financing Tracking Program (TFTP) (Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste) al SUA; invită Comisia să propună instituirea unui sistem european propriu în acest domeniu, care să completeze cadrul existent și să abordeze carențele actuale, în special în ceea ce privește plățile din cadrul SEPA, asigurând echilibrul dintre securitate și libertățile individuale; atrage atenția că standardele europene în domeniul protecției datelor ar fi aplicabile acestui sistem intraeuropean;

                              (n)

                              invită VP/ÎR și statele membre ca, în cooperare cu coordonatorul UE pentru lupta împotriva terorismului, să întocmească o listă a persoanelor și entităților care operează în cadrul unor sisteme puțin transparente și cu un nivel ridicat de operațiuni financiare suspecte, în cazul în care există dovezi că autoritățile competente nu au luat măsuri, în special dacă acestea sunt afiliate la radicalismul jihadist; invită VP/ÎR și statele membre să țină cont de implicarea unui stat în finanțarea terorismului în cadrul relațiilor lor cu acesta;

                              (o)

                              invită Consiliul Uniunii Europene să intensifice aplicarea sancțiunilor punctuale și a altor măsuri restrictive împotriva tuturor persoanelor și entităților care pun în orice fel la dispoziția ISIS/Da'esh, a Al-Qaida și a altor grupări jihadiste resurse economice; solicită indisponibilizarea fondurilor și a altor active financiare sau resurse economice ale acestor persoane, grupuri, întreprinderi și entități (inclusiv a fondurilor provenind din proprietăți care le aparțin sau sunt controlate direct sau indirect de către aceștia sau de către persoane care acționează în numele sau la comanda lor); salută înființarea comitetului Consiliului de Securitate al ONU responsabil cu supervizarea aplicării sancțiunilor; observă că toate statele membre sunt obligate prin Rezoluția 2253(2015) a Consiliului de Securitate al ONU să acționeze rapid pentru blocarea fondurilor sau a activelor financiare ale ISIS/Daesh, Al-Qaida și ale persoanelor, grupurilor, întreprinderilor și entităților asociate; invită VP/ÎR să sprijine apelul Consiliului de Securitate al ONU adresat statelor membre ale ONU de a acționa puternic și decisiv pentru a stopa fluxul de fonduri, precum și de alte active financiare și resurse economice destinate persoanelor și entităților incluse pe lista de sancțiuni împotriva ISIS/Da'esh și Al-Qaida;

                              (p)

                              invită statele membre ale UE să instituie un sistem de monitorizare și de compensare pentru a asigura că lăcașurile de cult și școlile religioase, instituțiile, centrele, fundațiile caritabile, asociațiile culturale și entitățile similare în cazul cărora există suspiciuni rezonabile că ar avea legătură cu grupări teroriste oferă detalii cu privire la sursa fondurilor pe care le primesc și la modul în care distribuie aceste fonduri, atât în interiorul, cât și în afara UE, și solicită ca toate operațiunile efectuate de cei care trimit fondurile să fie înregistrate într-o bază de date centralizată, realizată cu toate garanțiile adecvate; solicită introducerea unui control ex ante obligatoriu al originii și destinației fondurilor în cazul fundațiilor caritabile, atunci când există motive rezonabile de suspiciune privind legăturile teroriste, pentru a evita distribuirea în mod răuvoitor sau neglijent a banilor în scopuri teroriste; solicită ca toate măsurile să fie luate ca parte a unor programe specifice de combatere a islamofobiei, pentru a se evita creșterea numărului infracțiunilor motivate de ură, a atacurilor împotriva musulmanilor sau a oricăror atacuri rasiste și xenofobe din motive legate de religie sau de etnie;

                              (q)

                              invită statele membre să asigure o supervizare consolidată și să reglementeze modalitățile tradiționale de transfer de fonduri (cum sunt hawala sau sistemul chinez fei ch’ien, printre altele), sau sistemele neoficiale de transfer de valori, în special prin procedura în curs vizând adoptarea unui regulament privind controlul numerarului la intrarea sau ieșirea din Uniune (2016/0413(COD)), introducând obligația pentru agenții care efectuează tranzacțiile de a declara autorităților competente fiecare operațiune semnificativă efectuată prin intermediul acestor sisteme și subliniind, la comunicarea cu grupurilor afectate de aceste măsuri, faptul că obiectivul nu este obstrucționarea transferurilor neoficiale de bani efectuate în mod tradițional, ci a traficului în care sunt implicate criminalitatea organizată, terorismul sau profiturile industriale/comerciale obținute din bani negri; în acest sens, solicită ca:

                                          (i)

                                          orice intermediar și/sau persoană implicată în acest tip de activitate (controlori sau agenți de schimb, intermediari și distribuitori, coordonatori, colectori și transmițători) să aibă obligația de a se înregistra pe lângă autoritatea națională competentă;

                                          (ii)

                                          toate operațiunile să fie declarate și documentate într-un mod care să faciliteze transferul de informații la cerere;

                                          (iii)

                                          să se instituie și să se aplice sancțiuni disuasive pentru acei intermediari și/sau alte persoane implicate în activități nedeclarate;

                              (r)

                              invită Comisia să propună legislația necesară pentru o mai bună monitorizare a tuturor tranzacțiilor financiare electronice și a întreprinderilor care creează monede electronice, inclusiv a intermediarilor, pentru a preveni convertirea fondurilor pentru utilizatori care nu sunt pe deplin identificați, așa cum poate fi cazul utilizatorilor de rețele publice sau de sisteme de navigație anonime; subliniază, în acest sens, că schimbarea criptomonedei în numerar și viceversa trebuie să se efectueze în mod obligatoriu printr-un cont bancar identificabil; invită Comisia să realizeze o evaluare a implicațiilor activităților legate de jocurile electronice, a monedelor virtuale, a criptomonedelor și a tehnologiilor de tip blockchain și fintech (tehnologie financiară) asupra finanțării terorismului; invită, de asemenea, Comisia să ia în considerare posibile măsuri, inclusiv legislative, pentru a crea un cadru normativ al acestor activități în scopul limitării instrumentelor de finanțare a terorismului;

                              (s)

                              invită Comisia și statele membre să își intensifice monitorizarea în ceea ce privește reglementarea și controlul traficului cu aur, pietre prețioase și metale prețioase, astfel încât aceste bunuri să nu fie utilizate ca modalități de finanțare a activităților teroriste; solicită introducerea unor criterii care să fie convenite și respectate de statele membre; solicită Comisiei și statelor membre să interzică și să sancționeze toate tipurile de trafic comercial (atât exporturile, cât și importurile) cu zonele controlate de jihadiști, cu excepția acelor bunuri parte a ajutorului umanitar necesare pentru populația subjugată; solicită urmărirea penală și sancționarea pentru imprudență sau rea-voință a tuturor persoanelor (fie fizice sau juridice) care participă la aceste forme de trafic, oricare ar fi ele (cumpărare, vânzare, distribuție, intermediere sau altele); ia act de riscurile specifice legate de finanțarea terorismului prin intermediul serviciilor de transmitere a banilor sau valorilor (MVTS); invită statele membre să elaboreze un parteneriat și o cooperare consolidate între agenții MVTS și agențiile europene de aplicare a legii și să emită orientări pentru identificarea și abordarea oricăror bariere specifice care împiedică schimbul de informații privind transferurile suspecte de bani;

                              (t)

                              salută propunerea de regulament privind importul bunurilor culturale și subliniază importanța acestuia în combaterea importului ilegal al bunurilor în cauză în scopul finanțării terorismului; invită Comisia să introducă un certificat de trasabilitate pentru operele de artă și antichitățile care intră pe piața UE, în special pentru cele care provin din teritorii sau locuri controlate de orice actori nestatali înarmați, precum și de la organizații, grupuri sau persoane incluse pe lista UE a organizațiilor teroriste; solicită Comisiei să își intensifice cooperarea cu organizațiile internaționale precum ONU, UNESCO, Interpol, Organizația Mondială a Vămilor și Consiliul Internațional al Muzeelor, pentru a-și consolida eforturile în lupta împotriva traficului de bunuri culturale utilizat ca mijloc de finanțare a terorismului; invită statele membre să înființeze unități de poliție specializate în traficul de bunuri culturale și să asigure coordonarea acestora între statele membre; invită statele membre să introducă obligativitatea pentru societățile implicate în comerțul cu opere de artă de a declara toate tranzacțiile suspecte și să impună proprietarilor societăților care comercializează obiecte de artă și antichități și care se implică în traficul cu bunurile respective sancțiuni eficace, proporționale și disuasive – inclusiv sancțiuni penale, dacă este necesar – pentru finanțarea terorismului din neglijență; invită Comisia să consolideze sprijinul acordat țărilor terțe, în special țărilor vecine, în eforturile lor de combatere a criminalității și a traficului ca sursă de finanțare a terorismului;

                              (u)

                              invită Comisia să propună măsuri de îmbunătățire a transparenței în ceea ce privește originea, transportul și intermedierea mărfurilor, în special a produselor petrochimice, pentru a consolida trasabilitatea și a stopa finanțarea involuntară a organizațiilor teroriste;

                              (v)

                              invită Comisia să analizeze posibilitatea revizuirii regulamentelor și directivelor aplicabile, pentru a asigura că instituțiile financiare sunt obligate să solicite informații cu privire la motivele care stau la baza efectuării unor tranzacții suspecte cu sume mici sau cu sume considerabile, în scopul monitorizării plăților reprezentând răscumpărări către organizații teroriste; invită statele membre să ia măsuri preventive care să vizeze operatorii economici din zonele cu risc, pentru a le oferi sprijin în desfășurarea activităților lor;

                              (w)

                              solicită SEAE să desemneze un specialist în informații financiare în cadrul noii misiuni PSAC în Irak, pentru a sprijini guvernul irakian în prevenirea sustragerii din țară a activelor ISIS/Da’esh și Al-Qaida, precum și pentru a asista autoritățile irakiene în dezvoltarea unor programe de combatere a spălării de bani;

                              (x)

                              invită Comisia și statele membre ca, în cadrul dialogurilor cu statele terțe partenere în ceea ce privește combaterea terorismului, să își canalizeze eforturile în direcția cooperării polițienești și judiciare și a schimbului de date și de bune practici, pentru a consolida sinergiile la nivel mondial în domeniul combaterii finanțării terorismului;

                              (y)

                              salută înființarea unei rețele de experți în domeniul combaterii terorismului în cadrul delegațiilor UE; solicită consolidarea acestei rețele și extinderea sa la mai multe regiuni, în special Cornul Africii și Asia de Sud-Est; subliniază importanța includerii obiectivelor de combatere a terorismului în mandatele misiunilor și operațiunilor PSAC ale UE, îndeosebi în Libia, Sahel, Cornul Africii și Orientul Mijlociu; îndeamnă SEAE să numească un expert în informații financiare în cadrul misiunilor sale PSAC în țări unde ar putea exista baze teroriste și în regiunea Sahel și să instituie, în mod eficace, o cooperare strânsă cu guvernele din zonele vizate;

                              (z)

                              solicită Comisiei și statelor membre să își intensifice acțiunile pentru a încuraja statele terțe partenere să semneze și să ratifice Convenția internațională privind reprimarea finanțării terorismului din 1999, care stabilește anumite principii și standarde pentru eradicarea finanțării terorismului, precum și să o pună în aplicare în mod eficient;

                              (aa)

                              subliniază că abordarea și atenuarea nemulțumirilor socioeconomice, sprijinirea statelor viabile și asigurarea respectării drepturilor omului sunt esențiale pentru a reduce terenurile fertile pentru dezvoltarea ISIS/Da’esh, Al-Qaida și a altor grupări jihadiste, inclusiv în ceea ce privește capacitățile lor de autonomie financiară;

                              (ab)

                              îndeamnă VP/ÎR și SEAE să consolideze cooperarea cu țările unde sunt depozitate fondurile provenite din traficul de droguri, traficul de ființe umane sau traficul de bunuri și cu țările de origine a țigaretelor ilegale, în vederea confiscării acestora;

                              (ac)

                              îndeamnă VP/ÎR și SEAE să conducă inițiative în cadrul forurilor internaționale pentru consolidarea transparenței privind acționariatul societăților, în special prin crearea unui registru public al entităților juridice, inclusiv al întreprinderilor, fiduciilor și fundațiilor, și a unui registru central al conturilor bancare, al instrumentelor financiare, al proprietăților imobiliare, al contractelor de asigurare de viață și al altor active de interes care ar putea fi folosite în mod abuziv pentru spălarea de bani și finanțarea terorismului;

                              (ad)

                              solicită Consiliului și Comisiei să elaboreze și să pună în aplicare un mecanism anual de raportare de referință adresat Parlamentului privind măsurile luate de statele membre și de Comisie împotriva finanțării terorismului;

                              (ae)

                              îndeamnă VP/ÎR și SEAE să sprijine partenerii noștri străini în eforturile lor interne vizând stoparea fluxurilor de capital de la persoane fizice către organizații despre care se crede că furnizează ajutoare și resurse teroriștilor;

                              (af)

                              îndeamnă statele membre să adopte rapid propunerile Comisiei de reformă în domeniul TVA, în scopul de a împiedica organizațiile criminale să profite de lacunele din sistemul european de TVA pentru a finanța terorismul și alte activități infracționale;

                              (ag)

                              salută propunerea de regulament a Comisiei privind recunoașterea reciprocă a ordinelor de indisponibilizare și de confiscare;

                              (ah)

                              își reafirmă opinia potrivit căreia înfruntarea și înfrângerea ISIS/Da’esh, a Al-Qaida și a altor grupări jihadiste, fie din punct de vedere financiar, militar sau ideologic, trebuie să rămână o prioritate a agendei de securitate și apărare; invită SEAE să facă uz de relațiile sale diplomatice cu statele regionale pentru a sublinia acest interes comun atât pentru UE, cât și pentru actorii regionali;

                  2.

                  încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și statelor membre.

         (1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0422.

         (2)  JO C 346, 21.9.2016, p. 55.

         (3)  JO L 169, 8.7.2003, p. 6.

         (4)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

         (5)  JO L 132, 29.5.2015, p. 1.

         (6)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

         (7)  JO L 119, 4.5.2016, p. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_ro.htm; https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/