title: Recomandarea a Consiliului din 16 noiembrie 2021 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise și de abrogare a Recomandării din 15 octombrie 2018 2021/C 464/01

text:
               17.11.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 464/1

      RECOMANDAREA A CONSILIULUI
      din 16 noiembrie 2021
      privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise și de abrogare a Recomandării din 15 octombrie 2018
      (2021/C 464/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 46 alineatul (6),
      având în vedere Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană, atașat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (1),
      având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
      întrucât:

                  (1)

                  Articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Decizia (PESC) 2017/2315 prevede că Consiliul adoptă decizii și recomandări pentru a stabili etapele îndeplinirii angajamentelor mai stricte care figurează în anexa la decizia respectivă în cursul celor două faze inițiale consecutive (anii 2018-2020 și 2021-2025) și pentru a specifica, la începutul fiecărei faze, obiectivele mai precise pentru îndeplinirea angajamentelor mai stricte.

                  (2)

                  La 15 octombrie 2018, Consiliul a adoptat o recomandare (denumită în continuare „Recomandarea din 15 octombrie 2018”) privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise (2) pentru fazele 2018-2020 și 2021-2025.
                  În conformitate cu punctele 4 și 27 din Recomandarea din 15 octombrie 2018, Consiliul ar trebui să adopte un al doilea set de obiective mai precise pentru faza 2021-2025. Astfel cum se precizează în Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO 2020, Consiliul ar trebui să revizuiască recomandarea respectivă la începutul fazei următoare, în 2021, în vederea stabilirii obiectivelor și a rezultatelor concrete pentru următoarea fază a PESCO, 2021-2025, în conformitate cu revizuirea strategică a PESCO.

                  (3)

                  Având în vedere concluziile din 20 noiembrie 2020, constatările și recomandările din cadrul procesului anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) ar trebui utilizate pentru a contribui la obiectivele și la rezultatele concrete pentru următoarea fază a PESCO (2021-2025).

                  (4)

                  În conformitate cu Decizia (PESC) 2020/1639 a Consiliului (3), un stat terț poate fi invitat în mod excepțional să participe la un proiect PESCO și să ofere proiectului o valoare adăugată substanțială și să contribuie la consolidarea PESCO și a politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și la îndeplinirea unor angajamente mai stricte.

                  (5)

                  Prin urmare, Consiliul ar trebui să adopte o altă recomandare și să abroge Recomandarea din 15 octombrie 2018,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      I.   Obiectiv și domeniu de aplicare

                  1.

                  În lumina Concluziilor Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO, obiectivul general al celei de a doua faze inițiale, care va dura până în 2025, va fi îndeplinirea angajamentelor reciproce mai stricte asumate de statele membre participante, inclusiv prin progrese în direcția unui ansamblu coerent de forțe care acoperă întregul spectru, în conformitate cu notificarea referitoare la PESCO (4), care să contribuie la îndeplinirea nivelului de ambiție al UE. Un astfel de ansamblu coerent de forțe care acoperă întregul spectru ar trebui să fie elaborat mai în detaliu de statele membre în contextul Busolei strategice. (5)

                  2.

                  Obiectivul prezentei recomandări este să asigure o abordare comună și să permită statelor membre participante să își îndeplinească angajamentele mai stricte prevăzute în anexa la Decizia (PESC) 2017/2315. Se urmărește facilitarea procesului anual de evaluare prevăzut la articolul 6 din decizia respectivă, pe baza unui set complet de date relevante, inclusiv foi de parcurs. Pentru a sprijini statele membre participante în planificarea îndeplinirii angajamentelor mai stricte și în facilitarea evaluării progreselor PESCO în cadrul raportului Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”), prezenta recomandare include obiective intermediare, obiective de etapă, însoțite de indicatori de progres aferenți, inclusiv în ceea ce privește angajamentele operaționale, pentru a contribui în mod echitabil la procesul respectiv de constituire a forțelor pentru misiunile și operațiile din cadrul PSAC, în limitele mijloacelor și capabilităților statelor membre. Statele membre participante ar trebui să transmită anual aceste date, în cadrul planurilor lor naționale de punere în aplicare, revizuite și actualizate, după caz, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din decizia respectivă. Normele de securitate prevăzute în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (6) ar trebui să se aplice și planurilor naționale de punere în aplicare și altor documente relevante pe baza informațiilor pe care le conțin. Statele membre participante ar trebui, cu sprijinul secretariatului PESCO, să asigure transparență între ele și să îmbunătățească în continuare coerența și consecvența informațiilor solicitate și furnizate în contextul PESCO și al altor inițiative din domeniul apărării, inclusiv CARD. Ar trebui sporită și consolidată în continuare coerența dintre diversele inițiative în domeniul apărării, inclusiv în ceea ce privește raportarea efectuată de statele membre, în vederea reducerii sarcinii administrative și a îmbunătățirii calității planurilor naționale de punere în aplicare. Activitatea respectivă ar trebui să țină cont de învățămintele desprinse la sfârșitul primei faze inițiale a PESCO (2018-2020), în special prin procesul de revizuire strategică aferent.

                  3.

                  În conformitate cu angajamentele prevăzute în anexa la Decizia (PESC) 2017/2315 și fără a le modifica sau a introduce noi angajamente, prezenta recomandare oferă orientări cu privire la stabilirea etapelor îndeplinirii acestor angajamente pentru faza 2021-2025 și specifică obiective mai precise pentru fiecare angajament în parte, accentuând faptul că statele membre participante ar trebui să pună în aplicare angajamentele respective cât mai curând posibil, în special pe cele care ar fi trebuit îndeplinite până în 2020.

                  4.

                  Obiectivele mai precise menționate în secțiunea II, care includ și indicatori de progres, după caz, pentru angajamente specifice, vor permite statelor membre participante să planifice îndeplinirea angajamentelor mai stricte într-un mod structurat și transparent și să furnizeze, în planurile lor naționale de punere în aplicare, informații detaliate și care pot fi evaluate cu privire la progresele realizate în ceea ce privește îndeplinirea fiecărui angajament. Ar trebui să se asigure schimburi periodice între statele membre participante în cadrul grupurilor de pregătire relevante ale Consiliului, astfel cum se menționează în revizuirea strategică a PESCO, în special cu privire la domeniile în care eforturile trebuie menținute sau intensificate.

                  5.

                  Scopul urmărit este adaptarea obiectivelor mai precise existente, pe baza experienței dobândite în prima fază inițială, pentru a ajuta statele membre participante să obțină mai ușor rezultate concrete și pentru a facilita punerea în aplicare în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor mai stricte cât mai curând posibil înainte de sfârșitul anului 2025. O atenție deosebită ar trebui acordată domeniilor în care sunt necesare îmbunătățiri, inclusiv la nivel de proiect, în conformitate cu Concluziile privind revizuirea strategică a PESCO, precum și asigurării unui progres continuu după cele două faze inițiale consecutive (anii 2018-2020 și 2021-2025). La sfârșitul celor două faze inițiale consecutive, în anul 2025, Consiliul va desfășura un proces de revizuire strategică prin care va evalua îndeplinirea de către fiecare stat membru participant a angajamentelor mai stricte asumate în cadrul PESCO, prevăzute în Decizia (PESC) 2017/2315, și va actualiza și consolida dacă va fi necesar angajamentele respective în lumina realizărilor obținute prin intermediul PESCO, pentru a reflecta evoluția mediului de securitate al Uniunii, nevoile operaționale ale acesteia, precum și prioritățile statelor membre și ale Uniunii în materie de dezvoltare a capabilităților. În acest context, la începutul anului 2026, în urma procesului de revizuire strategică prezentat anterior, Consiliul ar trebui să adopte un al treilea set de obiective mai precise, actualizate și consolidate dacă va fi necesar, ținând seama de articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Decizia (PESC) 2017/2315.

            II.   Stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor prin specificarea unor obiective mai precise
      Angajamentele 1-5

                  6.

                  Angajamentul 1: Statele membre participante ar trebui să furnizeze, în planurile lor naționale de punere în aplicare, date financiare exacte cu privire la evoluția cheltuielilor totale pentru apărare, în comparație cu anul precedent, în termeni reali (7), inclusiv în cifre absolute, demonstrând existența unui plan care să vizeze o creștere constantă a cheltuielilor. În această privință, statele membre participante ar trebui, de asemenea, să includă în planurile lor naționale de punere în aplicare previziunile cheltuielilor lor pentru anii următori, convenite la nivel național. Statele membre participante care sunt și membre ale NATO și ale căror cheltuieli pentru apărare respectă orientările NATO în materie sau chiar le depășesc ar trebui să specifice dacă plănuiesc să mențină sau să modifice respectivul nivel al cheltuielilor pentru apărare. În contextul planurilor lor naționale de punere în aplicare, se va considera că eforturile depuse în direcția atingerii nivelului de cheltuieli pentru apărare corespunzător orientărilor actuale relevante ale NATO (8), menținerea sau depășirea acestui nivel demonstrează o tendință pozitivă în ceea ce privește îndeplinirea acestui angajament mai strict. Pe baza informațiilor furnizate în planurile naționale de punere în aplicare, raportul anual al Înaltului Reprezentant va oferi, de asemenea, o prezentare detaliată a evoluției cheltuielilor pentru apărare ale statelor membre participante, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Decizia (PESC) 2017/2315.

                  7.

                  Angajamentul 2: Fiecare stat membru participant ar trebui să furnizeze, în planul său național de punere în aplicare, date financiare exacte cu privire la modul în care intenționează să contribuie la criteriul de referință colectiv de 20 % (9) pentru investițiile în domeniul apărării. Aceste informații ar trebui să ofere o previziune a creșterii în termeni reali, în comparație cu anul anterior, ca procent din bugetul total al apărării. Cifrele furnizate ar trebui să cuprindă investițiile pentru achizițiile publice în materie de apărare și pentru cercetare și dezvoltare (C&D). Statele membre participante al căror nivel de cheltuieli a atins deja sau a depășit criteriul de referință (colectiv) ar trebui să specifice dacă plănuiesc să mențină sau să modifice respectivul nivel al cheltuielilor.

                  8.

                  Angajamentul 3: Statele membre participante ar trebui să furnizeze, în planurile lor naționale de punere în aplicare, informații detaliate cu privire la modul și mijloacele prin care acestea urmăresc să sporească numărul, dimensiunea și impactul proiectelor strategice comune și bazate pe colaborare în materie de capabilități de apărare, menționând, de asemenea, cifrele bugetare și proiectele specifice care beneficiază sau care au beneficiat de asistență financiară din partea Uniunii. În acest sens, fiecare stat membru participant ar trebui să furnizeze date financiare exacte privind modul în care intenționează să contribuie la atingerea în termeni reali a criteriului de referință colectiv privind achizițiile de echipamente efectuate prin colaborare la nivel european – de 35 % din totalul cheltuielilor pentru echipamente – și a criteriului de referință colectiv privind cercetarea și tehnologia în domeniul apărării, desfășurate prin colaborare la nivel european – de 20 % din totalul cheltuielilor pentru C&T în domeniul apărării. Statele membre participante care au atins deja acest nivel al cheltuielilor ar trebui să specifice dacă plănuiesc să mențină sau să modifice respectivul nivel al cheltuielilor.

                  9.

                  Angajamentul 4: Pentru a contribui la monitorizarea progreselor reale înregistrate de la an la an, fiecare stat membru participant ar trebui să furnizeze în mod clar, în planul său național de punere în aplicare, date financiare exacte cu privire la modul în care va contribui astfel încât ponderea cheltuielilor pentru C&T în domeniul apărării să se apropie de 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare (criteriu de referință colectiv), inclusiv previziuni în materie de cheltuieli.

                  10.

                  Angajamentul 5: Statele membre participante sunt încurajate să utilizeze în fiecare an planurile lor naționale de punere în aplicare pentru a face schimb de experiență în ceea ce privește planificarea și contribuția la îndeplinirea angajamentelor 1-4, având în vedere obiectivele mai precise prezentate mai sus. La sfârșitul anului 2025 se va efectua o revizuire a acestor angajamente, pe baza datelor referitoare la cheltuieli furnizate în planurile naționale de punere în aplicare, în vederea adaptării indicatorilor și a obiectivelor aferente acestor angajamente după cum va fi necesar; această revizuire va fi înaintată Consiliului, spre aprobare.

            Angajamentele 6-11

                  11.

                  Angajamentul 6: Până în 2025, statele membre participante vor fi înregistrat progrese în ceea ce privește luarea în considerare în mod sistematic și utilizarea în mod optim a instrumentelor și inițiativelor Uniunii de dezvoltare a capabilităților, cum ar fi Planul de dezvoltare a capabilităților (PDC) și CARD, pentru a ghida procesul decizional, stabilirea de priorități și planificarea în domeniul apărării la nivel național și pentru a spori coerența acestora, ceea ce asigură coerența la nivel de rezultate cu respectivele procese ale NATO, atunci când cerințele se suprapun, recunoscând totodată natura diferită a celor două organizații, precum și a responsabilităților și a componenței lor respective. Acest lucru ar presupune ca statele membre să își evidențieze rolul substanțial în ceea ce privește dezvoltarea capabilităților la nivelul Uniunii, inclusiv prin indicarea domeniilor preferate pentru dezvoltarea unor activități bazate pe colaborare în materie de capabilități de apărare în cadrul Uniunii, cu trimitere la constatările și recomandările din cadrul CARD. În acest scop, statele membre participante ar trebui să indice în planurile lor naționale de punere în aplicare modul în care implementează prioritățile Uniunii în materie de dezvoltare a capabilităților, care derivă din PDC, inclusiv prin stabilirea de priorități la nivel național, și să își prezinte planurile și obiectivele referitoare la prioritățile respective care urmează să fie atinse în următorii ani.

                  12.

                  Angajamentul 7: În fiecare an, fiecare stat membru participant ar trebui să indice în planul său național de punere în aplicare modul în care a valorificat la maximum instrumentele și procesele disponibile la nivelul Uniunii și modul în care intenționează să își continue eforturile în acest sens. Aceasta cuprinde sprijinirea procesului CARD, inclusiv prin furnizarea tuturor informațiilor relevante solicitate, prin desfășurarea de dialoguri bilaterale privind CARD și prin comunicarea rezultatelor evaluărilor naționale în materie de apărare, ori de câte ori acest lucru este posibil. Statele membre participante ar trebui să includă în planurile lor naționale de punere în aplicare informații despre modul în care au pus în practică și/sau intenționează să utilizeze recomandările concrete furnizate în rapoartele privind CARD asupra cărora s-a convenit.

                  13.

                  Angajamentul 8: În fiecare an, statele membre participante vor utiliza în mod optim Fondul European de Apărare în sprijinul proiectelor lor bazate pe colaborare în materie de dezvoltare a capabilităților. În planurile lor naționale de punere în aplicare, statele membre participante ar trebui să indice prioritățile UE în materie de dezvoltare a capabilităților, convenite în cadrul domeniilor de interes ale PDC și ale CARD, pentru care s-a primit sau s-ar putea solicita pe viitor asistență financiară din partea UE, precum și, în măsura în care acest lucru este posibil, ponderea investițiilor naționale în domeniul apărării pe care au alocat-o sau pe care intenționează să o aloce respectivelor proiecte bazate pe colaborare. Statele membre participante ar trebui să indice în planurile lor naționale de punere în aplicare ușurința utilizării și valoarea adăugată a finanțării din partea UE pentru eforturile naționale de dezvoltare a capabilităților de apărare. De asemenea, până la sfârșitul anului 2025, statele membre participante ar trebui să își exprime intenția de a asigura monitorizarea rezultatelor Acțiunii pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare (2017-2019), a Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) (2019-2020) și a Fondului european de apărare pentru proiecte bazate pe colaborare care au o valoare adăugată pentru UE bine definită.

                  14.

                  Angajamentul 9: Statele membre participante ar trebui să întocmească o listă a proiectelor relevante bazate pe colaborare în materie de dezvoltare a capabilităților aflate în curs de desfășurare, în conformitate cu PDC, în cadrul PESCO și în alte cadre, și să menționeze datele planificate pentru începerea și pentru finalizarea armonizării cerințelor. Data prevăzută pentru începerea armonizării cerințelor în materie de capabilități ar trebui, de asemenea, să fie indicată pentru proiectele deja planificate și pentru cele avute în vedere. Acest lucru ar trebui realizat pentru anii următori, cu accent în special pe eliminarea lacunelor în materie de capabilități identificate prin intermediul PDC și luând în considerare CARD.

                  15.

                  Angajamentul 10: Statele membre participante ar trebui să prezinte, în planurile lor naționale de punere în aplicare, capabilitățile și facilitățile pe care au planificat să le pună la dispoziție și să le furnizeze pentru a fi utilizate în comun de alte state membre participante, cu exemple specifice, cum ar fi cursurile de formare și de instruire, exercițiile, bazele militare și sprijinul logistic, indicând care dintre acestea sunt disponibile în cazul operațiilor. Statele membre participante ar putea indica totodată în planurile lor naționale de punere în aplicare care dintre capabilitățile, inclusiv infrastructura, puse la dispoziție de alte state membre participante ar putea constitui o bază de cooperare. Planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să precizeze modul în care o astfel de cooperare ar putea optimiza resursele disponibile și le-ar putea îmbunătăți eficacitatea globală, inclusiv prin furnizarea de informații privind eventualele economii, dacă acestea sunt disponibile. Statele membre participante ar trebui să utilizeze baza de date în colaborare (CODABA), în special ca instrument de sprijin pentru schimbul de informații cu privire la planurile și interesele lor în materie de apărare relevante în această privință. Statele membre participante ar trebui să aducă contribuții la aceasta în mod regulat și să raporteze în mod corespunzător în planurile lor naționale de punere în aplicare cu privire la acest lucru.

                  16.

                  Angajamentul 11: Statele membre participante ar trebui să specifice, în planurile lor naționale de punere în aplicare, modul în care urmează să intensifice cooperarea în domeniul apărării cibernetice, inclusiv prin intermediul inițiativelor existente sau al unor noi activități bazate pe colaborare. În planurile lor naționale de punere în aplicare, statele membre ar trebui să indice modul în care intenționează să mențină sau să crească în continuare, până în 2025, nivelul lor de participare la exerciții de securitate cibernetică multinaționale și nivelul lor de cooperare, inclusiv în cadrul AEA și al Colegiului European de Securitate și Apărare (CESA). De asemenea, până în 2025, statele membre participante ar trebui să indice modul în care intenționează să instituie o cooperare regulată cu alte state membre participante în domeniul apărării cibernetice și în ceea ce privește activitățile conexe, precum schimbul de informații, formarea și sprijinul operațional, dar și dezvoltarea capabilităților. Informațiile din planurile naționale de punere în aplicare cu privire la cooperarea statelor membre participante în domeniul apărării cibernetice și la contribuția acestora la apărarea cibernetică și la activitățile conexe, inclusiv dezvoltarea capabilităților, vor fi incluse, sub formă de anexă, în raportul anual al Înaltului Reprezentant privind stadiul punerii în aplicare a PESCO.

            Angajamentele 12-14

                  17.

                  Angajamentul 12: Până în 2025, statele membre participante ar trebui:

                              (a)

                              subangajamentul 12.1:

                                          —

                                          să contribuie la catalogul forțelor UE cu toate capabilitățile naționale care pot fi desfășurate și care corespund cerințelor celui mai recent catalog al cerințelor al UE în vederea unui ansamblu coerent de forțe al UE care acoperă întregul spectru în conformitate cu notificarea referitoare la PESCO (10), pe baza ansamblului de forțe al UE definit în catalogul progreselor (11). În conformitate cu principiul pachetului unic de forțe, contribuțiile statelor membre participante ar trebui să fie în conformitate cu instrucțiunile aferente procesului privind obiectivul global și ar trebui să includă toate activele care pot fi desfășurate (inclusiv comandamentele generale și capabilitățile utilizabile în sprijinul misiunilor și operațiilor). Statele membre participante ar trebui să raporteze respectivele contribuții în planurile lor naționale de punere în aplicare;

                                          —

                                          să se concentreze pe disponibilitatea în viitor a capabilităților necesare pentru îndeplinirea obiectivelor în materie de capabilități cu impact ridicat, optimizând contribuțiile planificate la catalogul forțelor UE pe termen scurt și mediu. Ar trebui să se pună accentul pe îndeplinirea tuturor obiectivelor în materie de capabilități cu impact ridicat pe termen scurt. Eforturile lor în ceea ce privește planificarea vor fi măsurate prin intermediul procesului privind obiectivul global. Statele membre participante ar trebui să raporteze aceste eforturi de planificare în planurile lor naționale de punere în aplicare;

                              (b)

                              subangajamentul 12.2: în conformitate cu conceptul de răspuns militar rapid al UE, să finalizeze baza de date pentru răspuns rapid, pentru a permite utilizarea acesteia ca instrument util de planificare militară în vederea contribuirii la respectarea nivelului de ambiție al UE. În cadrul participării la baza de date pentru răspuns rapid și fără a se aduce atingere cerințelor constituționale referitoare la deciziile de desfășurare, statele membre participante vor indica potențiala lor contribuție în materie de formațiuni, capabilități și infrastructură de sprijin relevantă cu desfășurare rapidă, care ar putea fi desfășurate sau utilizate fără întârziere într-o misiune sau operație militară din cadrul PSAC, în sprijinul nivelului de ambiție al UE. În acest scop, fiecare dintre statele membre participante ar trebui să actualizeze, în cadrul bazei de date pentru răspuns rapid, lista formațiunilor și a capabilităților sale militare disponibile înainte de Conferința anuală privind coordonarea răspunsului militar rapid. Sunt incluse aici actualizarea sau finalizarea bazelor de date terestre, maritime și aeriene, precum și indicarea nivelului de pregătire pentru capabilități și forțe, după caz. Fără a se aduce atingere cerințelor privind clasificarea, respectiva parte a bazei de date pentru răspuns rapid ar trebui să fie accesibilă statelor membre participante, astfel încât să sprijine capacitatea de a efectua o evaluare inițială cu privire la posibilitatea de a lansa o misiune sau o operație militară în cadrul PSAC. În acest sens, o proiecție a formațiunilor și a capabilităților pe baza unei analize a cerințelor care derivă din scenariile ilustrative ar permite statelor membre participante să contribuie la baza de date pentru răspuns rapid într-un mod mai precis. Statele membre participante ar trebui să consemneze contribuțiile lor la această bază de date în planurile lor naționale de punere în aplicare;

                              (c)

                              subangajamentul 12.3: să fi evaluat fezabilitatea unui angajament politic accelerat la nivel național, respectând cerințele lor constituționale, inclusiv prin intermediul unei posibile revizuiri a procedurii lor decizionale naționale cu scopul de a-i aduce îmbunătățiri, dacă acest lucru nu s-a petrecut deja. Dacă este cazul, exersarea procedurilor decizionale în cadrul unor scenarii de răspuns rapid prin intermediul unor exerciții de tip POLEX, precum și constatările relevante ar trebui consemnate, de asemenea, în planurile naționale de punere în aplicare;

                              (d)

                              subangajamentul 12.4:

                                          —

                                          să fi furnizat sprijin substanțial, în limita mijloacelor și capabilităților lor, pentru misiunile și operațiile militare din cadrul PSAC, urmărind să îndeplinească declarațiile de cerințe și să respecte astfel nivelul de ambiție convenit pentru misiunile și operațiile din cadrul PSAC. În acest scop, statele membre participante trebuie să contribuie cu o cotă echitabilă la constituirea forțelor, ai cărei parametri ar trebui definiți de acestea cât mai curând posibil și cel târziu înainte de vara anului 2022.

                                          —

                                          aceste contribuții la misiunile și operațiile militare din cadrul PSAC, prezentate într-un tabel, vor fi incluse în raportul anual al Înaltului Reprezentant privind punerea în aplicare a PESCO, sub formă de anexă, și ar trebui să fie evidențiate în mod pozitiv. Statele membre participante ar trebui să raporteze anual, în planurile lor naționale de punere în aplicare, contribuțiile lor la îndeplinirea declarațiilor de cerințe pentru operațiile și misiunile militare din cadrul PSAC, urmărind să mențină sau să majoreze aceste contribuții și contribuind astfel cu o cotă echitabilă la constituirea forțelor pentru misiunile și operațiile din cadrul PSAC;

                                          —

                                          în acest proces, statele membre participante ar putea face referire la angajamentele în plan național și internațional prin care contribuie la pacea și securitatea europeană și internațională;

                                          —

                                          aceste elemente ar trebui să sporească transparența eforturilor statelor membre participante, astfel încât să se asigure recunoașterea contribuțiilor substanțiale. Acestea ar trebui, de asemenea, să fie utilizate pentru a încuraja și a sprijini statele membre să își sporească contribuțiile, în limita mijloacelor și a capabilităților lor, la misiunile și operațiile PSAC. În acest scop, ar urma să fie furnizate recomandări, iar punerea în aplicare a acestor recomandări ar urma să fie revizuită periodic, inclusiv la nivel politic.

                              (e)

                              subangajamentul 12.5: să își confirme contribuțiile importante și recurente la grupurile tactice de luptă ale UE, în principiu cu cel puțin patru ani în avans și să își pregătească și formeze forțele și capabilitățile pe care le pun la dispoziție, în conformitate cu conceptul de grupuri tactice de luptă ale UE și cu ghidul de pregătire a grupurilor tactice de luptă ale UE. În acest scop, statele membre participante ar trebui să contribuie cât mai curând posibil la completarea planificării rotațiilor grupurilor tactice de luptă ale UE și să consemneze contribuțiile lor în planurile lor naționale de punere în aplicare. Contribuțiile fiecărui stat membru participant la planificarea rotațiilor grupurilor tactice de luptă ale UE pentru o perioadă de cinci ani vor fi incluse în raportul anual al Înaltului Reprezentant privind punerea în aplicare a PESCO, sub formă de anexă;

                              (f)

                              subangajamentul 12.6: să fi adus o contribuție concretă la punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE vizând mobilitatea militară și a proiectelor PESCO în acest domeniu, cu respectarea suveranității naționale, a procesului decizional și a legilor și reglementărilor naționale, inclusiv prin înregistrarea de progrese la nivel național în privința celor patru măsuri asupra cărora s-a convenit în Concluziile Consiliului din 25 iunie 2018 privind securitatea și apărarea. În acest scop, astfel cum se menționează la punctul 18 al respectivelor concluzii, statele membre participante ar trebui să elaboreze planuri naționale pentru punerea în aplicare a mobilității militare; să acorde permisiunea de deplasare transfrontalieră și autorizarea diplomatică în termen de cinci zile lucrătoare și să ia în considerare reducerea suplimentară a acestui termen pentru unitățile de reacție rapidă; să instituie o rețea solidă și interconectată de puncte de contact naționale, inclusiv mandatul acesteia; și să practice mobilitatea militară în cadrul exercițiilor naționale și/sau multinaționale, de îndată ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 2024. Statele membre participante care nu au elaborat încă planuri naționale pentru punerea în aplicare a mobilității militare ar trebui să elaboreze astfel de planuri imediat, să pună la dispoziție contribuțiile naționale respective prin intermediul spațiului de lucru comun și să le consemneze ulterior în planurile naționale de punere în aplicare. Eforturile statelor membre participante în acest sens ar trebui incluse în raportul anual al Înaltului Reprezentant privind punerea în aplicare a PESCO, sub formă de anexă.

                  18.

                  Angajamentul 13. În ceea ce privește interoperabilitatea forțelor, statele membre participante ar trebui:

                              (a)

                              subangajamentul 13.1:

                                          —

                                          să utilizeze ghidul de pregătire a grupurilor tactice de luptă ale UE, inclusiv criteriile comune de evaluare și de validare pentru ansamblul de forțe al grupurilor tactice de luptă ale UE, aliniate cu standardele NATO, menținând, în același timp, certificarea națională. În planurile lor naționale de punere în aplicare, statele membre participante ar trebui să precizeze modul în care își formează și își certifică forțele, de exemplu, prin crearea unui program de exerciții pentru grupurile tactice de luptă ale UE pentru faza pregătitoare și prin efectuarea unui exercițiu real final (LIVEX) în cadrul procesului de certificare a grupurilor tactice de luptă;

                                          —

                                          să precizeze în planurile lor naționale de punere în aplicare modul în care intenționează să implementeze standardele tehnice și operaționale comune care trebuie să fie utilizate de forțele tuturor statelor membre participante, ținând cont totodată de necesitatea asigurării interoperabilității și a coerenței între Uniune și NATO și asigurând punerea în practică a condițiilor prealabile necesare pentru un maximum de interoperabilitate, pentru a permite tuturor statelor membre participante să își îndeplinească angajamentele;

                              (b)

                              subangajamentul 13.2: să specifice, în planurile lor naționale de punere în aplicare, nivelul actual al participării lor sau eforturile lor vizând participarea și intenția de a-și consolida, acolo unde este posibil, participarea și contribuția la structurile multinaționale europene, în special la cele la care Uniunea are acces. Contribuțiile statelor membre participante la structurile multinaționale europene vor fi incluse în raportul anual al Înaltului Reprezentant privind punerea în aplicare a PESCO, sub formă de anexă.

                  19.

                  Angajamentul 14:

                              —

                              în conformitate cu articolul 75 alineatul (1) privind revizuirea Deciziei (PESC) 2021/509 (12) a Consiliului de instituire a Instrumentului european pentru pace, statele membre participante ar trebui să depună eforturi pentru a analiza, a identifica și a propune opțiuni și posibilități privind elaborarea unei abordări ambițioase în ceea ce privește finanțarea comună a operațiilor și misiunilor militare din cadrul PSAC, dincolo de ceea ce este definit drept costuri comune în conformitate cu Decizia (PESC) 2021/509. În această privință, statele membre participante sunt invitate să examineze costurile care au făcut obiectul unei solicitări de eligibilitate specială pentru finanțare pe o bază ad-hoc în cursul anului și/sau costurile care ar putea fi propuse din perspectivă națională ca fiind, de asemenea, potențial eligibile pentru finanțare comună. În conformitate cu clauza de revizuire a Deciziei (PESC) 2021/509, în contextul revizuirilor trienale planificate ale deciziei respective sau la cererea unui stat membru, statele membre participante sunt invitate să ia în considerare în comun și în mod corespunzător aceste propuneri în cadrul Comitetului privind Instrumentul european pentru pace pentru ca acestea să stea la baza discuțiilor ulterioare din cadrul Consiliului cu privire la posibilele modificări ale listei costurilor comune;

                              —

                              de asemenea, statele membre participante sunt invitate să includă în propunerile lor și alte modalități prin care s-ar putea contribui la finanțarea costurilor operațiilor și misiunilor militare din cadrul PSAC. Statele membre participante sunt încurajate să includă în planurile lor naționale de punere în aplicare constatările lor cu privire la ambele aspecte;

                              —

                              în plus, ar putea fi explorată o utilizare mai sistematică a stimulentelor financiare existente (de exemplu, scutirea de TVA pentru proiectele ad-hoc din cadrul AEA) în sprijinul cooperării în domeniul apărării, inclusiv pentru misiunile și operațiile militare din cadrul PSAC.

            Angajamentele 15-17

                  20.

                  Angajamentul 15: Până în 2025, statele membre participante ar trebui să fi crescut numărul și amploarea proiectelor lor în materie de dezvoltare a capabilităților și, de asemenea, ar trebui să fi înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a acestora; proiectele respective ar trebui să contribuie la acoperirea lacunelor în materie de capabilități identificate în PDC (inclusiv capabilități cu impact ridicat) și descrise în prioritățile de dezvoltare a capabilităților Uniunii, inclusiv în cazurile practice strategice aferente, valorificând constatările și recomandările din cadrul CARD, inclusiv oportunitățile de colaborare identificate, în special în ceea ce privește domeniile de interes. În acest context, statele membre participante trebuie să acorde o atenție suplimentară colaborării în următoarele domenii: contracararea amenințărilor hibride, schimbările climatice, securitatea energetică, securitatea maritimă, aspectele legate de spațiu și tehnologiile emergente și disruptive, inclusiv inteligența artificială. Statele membre participante ar trebui să își prezinte planurile pentru anii următori, descriind, în termeni financiari, numărul și amploarea estimată a proiectelor lor de colaborare și, în același timp, să furnizeze informații cu privire la proiectele lor naționale care contribuie la reducerea deficitelor de capabilități identificate în cadrul PDC. De asemenea, statele membre participante ar trebui să împărtășească evaluările proprii cu privire la importanța respectivelor proiecte pentru îmbunătățirea autonomiei strategice a Uniunii și pentru consolidarea nivelului de integrare, sustenabilitate, inovare și competitivitate al bazei industriale și tehnologice de apărare europene (EDTIB), care rămâne deschisă pentru cooperare. Pentru activitățile care au o dimensiune industrială sau tehnologică, statele membre participante ar trebui să precizeze ce tip de sector industrial european sau ce tehnologie europeană planifică să consolideze.

                  21.

                  Angajamentul 16: Statele membre participante ar trebui să consemneze în planurile lor naționale de punere în aplicare deciziile și măsurile adecvate adoptate la nivel național pentru a se acorda în continuare prioritate unei abordări bazate pe colaborare la nivel european pentru proiectele viitoare menite să elimine lacunele în materie de capabilități identificate la nivel național. Utilizarea activă a CODABA, precum și oportunitățile de colaborare identificate în cadrul CARD, în special în ceea ce privește domeniile de interes, ar putea facilita îndeplinirea acestui angajament. Statele membre participante ar trebui să enumere, în planurile lor naționale de punere în aplicare, proiectele bazate pe colaborare și activitățile multinaționale despre care se consideră că vor elimina deficiențele identificate la nivel național și ar trebui să își împărtășească planurile privind modul în care intenționează să consolideze utilizarea abordărilor bazate pe colaborare în acest sens.

                  22.

                  Angajamentul 17: Deoarece toate statele membre participante contribuie la unul sau mai multe proiecte PESCO, planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să furnizeze informații privind contribuția globală în resurse și cunoștințe de specialitate adusă de acestea de-a lungul timpului la proiectele PESCO și modul în care proiectele respective influențează în mod strategic peisajul capabilităților de apărare al Uniunii și al statelor membre participante. Aceasta ar putea reflecta și rolul pe care statele membre participante intenționează să și-l asume în dezvoltarea de capabilități în context european.

            Angajamentele 18-20:

                  23.

                  Angajamentul 18: În decursul fazei PESCO 2021-2025, statele membre participante ar trebui să se asigure că valorifică pe deplin rolul AEA de forum european pentru dezvoltarea capabilităților comune. În acest sens, statele membre participante ar trebui să indice în planurile lor naționale de punere în aplicare proiectele la care participă și să indice volumul financiar aferent canalizat prin intermediul AEA, folosind cifrele din 2020 drept punct de referință, păstrând, ca standard minim, o perspectivă pe trei ani pentru fiecare actualizare a planului național de punere în aplicare și enumerând activitățile preconizate pentru anii următori, inclusiv domeniile de capabilități și tipul activității planificate, în conformitate cu legislația națională. Statele membre participante sunt invitate să indice în planurile lor naționale de punere în aplicare în ce mod și în ce situații consideră Organizația Comună de Cooperare în materie de Armament (OCCAR) drept organizație preferată în domeniul gestionării programelor bazate pe colaborare, precum și să furnizeze informații cu privire la deciziile luate în vederea selecționării unei alte organizații multinaționale de gestionare a programelor, dacă este cazul, după ce au avut mai întâi în vedere opțiunea OCCAR. Acest lucru nu aduce atingere aplicării Directivei 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13).

                  24.

                  Angajamentul 19: În decursul fazei PESCO 2021-2025, statele membre participante ar trebui să demonstreze că proiectele lor bazate pe colaborare în materie de capabilități, inclusiv proiectele PESCO, contribuie la stimularea competitivității, a eficacității și a inovării în domeniul industriei de apărare în întreaga Uniune, prin sprijinirea și facilitarea cooperării transfrontaliere, inclusiv pentru IMM-uri, și prin consolidarea și îmbunătățirea securității aprovizionării cu produse și tehnologii din domeniul apărării. Statele membre participante, în conformitate cu declarația membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021, ar viza, de asemenea, stimularea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării și reducerea dependențelor strategice europene în ceea ce privește tehnologiile și lanțurile valorice critice, fără a aduce atingere procedurilor decizionale naționale.

                              (a)

                              Planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să precizeze modul în care o politică industrială adecvată, în cazul în care aceasta există, orientează dezvoltarea de proiecte bazate pe colaborare în materie de dezvoltare a capabilităților pentru a se evita suprapunerile inutile, indicând domeniile industriale consolidate și domeniile în care au fost evitate suprapunerile.

                              (b)

                              Statele membre participante vor raporta cu privire la programele lor bazate pe cooperare care beneficiază de cofinanțare din partea Uniunii în cadrul EDIDP și/sau în cadrul FEA, în conformitate cu angajamentele 3 și 8.

                  25.

                  Angajamentul 20:

                              (a)

                              În decursul fazei PESCO 2021-2025, statele membre participante ar trebui să demonstreze că programele lor de cooperare aduc beneficii entităților care asigură o valoare adăugată pe teritoriul Uniunii (de exemplu, aspecte legate de rezultatele obținute și de drepturile de proprietate intelectuală, îmbunătățiri tehnologice, crearea unor oportunități de piață). În conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din Decizia (PESC) 2020/1639, planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să ofere indicații, după caz, cu privire la entitățile relevante care beneficiază de programele bazate pe cooperare și cu privire la impactul aferent asupra EDTIB.

                              (b)

                              În conformitate cu Directiva 2009/81/CE, statele membre participante demonstrează că strategiile de achiziții pe care le-au pus în aplicare din 2021 până în 2025 au un impact pozitiv asupra EDTIB. În acest sens, s-ar putea preciza volumul absolut al investițiilor în domeniul apărării și cota relativă alocată soluțiilor dezvoltate și produse în Uniune. În special, planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să furnizeze informații privind domeniile tehnologice și de capabilități, astfel cum s-a convenit în PDC, precum și privind strategia de achiziții, în raport cu proiectele în materie de capabilități care au o dimensiune industrială.

            III.   CALEA DE URMAT

                  26.

                  În urma adoptării prezentei recomandări, statele membre participante își vor revizui și actualiza în mod corespunzător planurile naționale de punere în aplicare și le vor comunica secretariatului PESCO până la 10 martie 2022, și ulterior, anual, la aceeași dată, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2017/2315, în vederea procesului de evaluare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din decizia respectivă. O dată la doi ani, planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să fie însoțite de o declarație politică la nivel înalt în care statele membre participante ar putea să prezinte principalele realizări, să declare prioritățile naționale specifice și să își împărtășească experiența în ceea ce privește planificarea și contribuțiile la îndeplinirea tuturor angajamentelor mai stricte. Desfășurarea unor discuții politice periodice la nivel înalt între statele membre participante și Înaltul Reprezentant ar trebui să asigure în continuare impulsul politic.

                  27.

                  Având în vedere notificarea referitoare la PESCO, care reamintește, printre altele, caracterul specific al politicii de securitate și apărare a anumitor state membre, și ținând seama de rezultatul Busolei strategice, statele membre participante, în contextul procesului de revizuire strategică care urmează să se desfășoare până cel târziu la sfârșitul anului 2025, vor evalua îndeplinirea tuturor angajamentelor PESCO, vor discuta și vor decide cu privire la noi angajamente, în vederea demarării unei noi etape către integrarea europeană în materie de securitate și apărare. În conformitate cu rezultatul procesului de revizuire strategică, la începutul anului 2026, Consiliul ar trebui să adopte un al treilea set de obiective mai precise, actualizate și consolidate dacă va fi necesar, ținând seama de articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Decizia (PESC) 2017/2315.

                  28.

                  Înaltul Reprezentant ar trebui să țină seama începând cu anul 2022 de prezenta recomandare în raportul anual privind PESCO, care va sprijini evaluarea îndeplinirii angajamentelor mai stricte de către fiecare stat membru participant.

                  29.

                  Recomandarea din 15 octombrie 2018 se abrogă.

         Adoptată la Bruxelles, 16 noiembrie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  JO L 331, 14.12.2017, p. 57.

         (2)  JO C 374, 16.10.2018, p.1.

         (3)  Decizia (PESC) 2020/1639 a Consiliului din 5 noiembrie 2020 de stabilire a condițiilor generale pentru invitarea, în mod excepțional, a statelor terțe să participe la proiecte individuale în cadrul PESCO (JO L 371, 6.11.2020, p. 3).

         (4)  În special, anexa I- Principiile PESCO.

         (5)  După cum s-a afirmat în Concluziile Consiliului privind securitatea și apărarea din 17 iunie 2020, „bazându-se pe analiza amenințărilor și pe alte eventuale contribuții tematice, Busola strategică va defini orientări de politică, precum și ținte și obiective specifice”.

         (6)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

         (7)  În conformitate cu lista de definiții privind datele care țin de domeniul apărării (EDA201807105) a Agenției Europene de Apărare (AEA).

         (8)  Potrivit orientărilor actuale relevante ale NATO cu privire la cheltuielile pentru apărare, procentul de 2 % din PIB se aplică exclusiv statelor membre participante care sunt și membre ale NATO și nu constituie un obiectiv PESCO convenit.

         (9)  În noiembrie 2007, comitetul director al AEA la nivel ministerial a aprobat patru criterii de referință colective pentru investiții: 20 % din totalul cheltuielilor pentru apărare pentru achiziții de echipamente (inclusiv C&D/C&T); 35 % din totalul cheltuielilor pentru echipamente pentru achiziții de echipamente efectuate prin colaborare la nivel european; 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare pentru cercetare și tehnologie (C&T) în domeniul apărării; 20 % din totalul cheltuielilor pentru C&T în domeniul apărării pentru C&T în domeniul apărării desfășurate prin colaborare la nivel european.

         (10)  În special anexa I – Principiile PESCO.

         (11)  Scopul procesului privind obiectivul global și în special al catalogului forțelor este de a obține o înțelegere deplină în ceea ce privește forțele potențial disponibile pentru misiunile și operațiile din cadrul PSAC și capabilitățile aferente acestora, fără a aduce atingere proceselor de constituire a forțelor, care deservesc misiunile și operațiile din cadrul PSAC și fără a avea vreo legătură cu acestea.

         (12)  Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (JO L 102, 24.3.2021, p. 14).

         (13)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).


title: Recomandarea Consiliului din 16 noiembrie 2021 de evaluare a progreselor realizate de statele membre participante în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) 2021/C 464/02

text:
               17.11.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 464/10

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 16 noiembrie 2021
      de evaluare a progreselor realizate de statele membre participante în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO)
      (2021/C 464/02)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 46 alineatul (6),
      având în vedere Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (1),
      având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
      întrucât:

                  (1)

                  Articolul 4 alineatul (2) litera (d) din Decizia (PESC) 2017/2315 prevede că Consiliul adoptă decizii și recomandări pentru evaluarea contribuțiilor statelor membre participante în vederea îndeplinirii angajamentelor convenite, în conformitate cu mecanismul descris la articolul 6 din decizia respectivă.

                  (2)

                  Articolul 6 alineatul (3) din Decizia (PESC) 2017/2315 prevede că, pe baza raportului anual privind PESCO prezentat de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”), Consiliul evaluează o dată pe an dacă statele membre participante continuă să îndeplinească angajamentele mai stricte menționate la articolul 3 din decizia respectivă.

                  (3)

                  Apendicele 1 la anexa la Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO 2020 prevede că Înaltul Reprezentant prezintă raportul anual privind punerea în aplicare a PESCO până în luna iulie a fiecărui an, pentru a permite Consiliului să își adopte recomandarea prin care sunt evaluate progresele înregistrate de statele membre participante în vederea îndeplinirii angajamentelor asumate în cadrul PESCO până în luna noiembrie a anului respectiv. Punctul 16 din Recomandarea Consiliului din 6 martie 2018 privind o foaie de parcurs pentru implementarea PESCO (2) prevede că Comitetul militar al Uniunii Europene ar trebui să furnizeze Comitetului politic și de securitate avize militare și recomandări care să îi permită să pregătească analiza Consiliului privind situația îndeplinirii în continuare de către statele membre participante a angajamentelor mai stricte.

                  (4)

                  Punctul 26 din Recomandarea Consiliului din 15 octombrie 2018 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise (3) prevede că Înaltul Reprezentant ar trebui să țină seama de recomandarea respectivă în raportul anual privind PESCO, care va sprijini evaluarea îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate de fiecare stat membru participant.

                  (5)

                  La 7 iulie 2021, Înaltul Reprezentat a furnizat Consiliului raportul său anual privind stadiul punerii în aplicare a PESCO (denumit în continuare „raportul anual”), inclusiv privind îndeplinirea, de către fiecare stat membru participant, a angajamentelor asumate, în conformitate cu propriul plan național de punere în aplicare, revizuit și actualizat.

                  (6)

                  Pe această bază, Consiliul ar trebui, prin urmare, să adopte o recomandare de evaluare a progreselor realizate de statele membre participante în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul PESCO,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      I.   Obiectiv și domeniu de aplicare

                  1.

                  Obiectivul prezentei recomandări este de a evalua contribuțiile aduse de statele membre participante în vederea îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul PESCO, pe baza raportului anual și în conformitate cu planurile naționale de punere în aplicare prezentate de statele membre participante în 2021.

            II.   Constatări și evaluare

                  2.

                  Raportul anual oferă o bază solidă pentru a evalua stadiul punerii în aplicare a PESCO, inclusiv al îndeplinirii de către fiecare stat membru participant a angajamentelor sale, în conformitate cu propriul plan național de punere în aplicare.

                  3.

                  Răspunzând nevoilor actuale și viitoare ale Europei în materie de securitate și apărare, în special prin intermediul eforturilor lor actuale și viitoare de a-și îndeplini angajamentele mai stricte, statele membre participante contribuie la sporirea capacității Uniunii de a acționa ca furnizor de securitate și a autonomiei sale strategice și consolidează capacitatea acesteia de a coopera cu partenerii și de a-și proteja cetățenii.

                  4.

                  Recunoscând că statele membre participante trebuie să îmbunătățească în mod substanțial îndeplinirea tuturor angajamentelor mai stricte până în 2025, Consiliul subliniază, de asemenea, că statele membre participante:

                              (a)

                              au continuat să își crească cheltuielile pentru apărare pe parcursul primei faze inițiale a PESCO (2018-2020) și au indicat că există planuri în direcția unor creșteri suplimentare în perioada 2021-2025, în pofida încetinirii creșterii economice cauzate de criza provocată de pandemia de COVID-19. În vederea consolidării capacităților statelor membre participante și, astfel, a sporirii capacității Uniunii de a acționa, respectiva tendință pozitivă ar trebui menținută în viitor, inclusiv prin alocarea resurselor pentru proiecte colaborative de dezvoltare a capabilităților de apărare, cu un efort specific necesar în domeniul cercetării și tehnologiei, pentru a atinge obiectivele stabilite pentru a doua fază inițială a PESCO și pentru a spori coerența globală a peisajului european al capabilităților;

                              (b)

                              au înregistrat progrese modeste în ceea ce privește utilizarea, la nivel național, a instrumentelor și proceselor de planificare și dezvoltare a capabilităților Uniunii și sunt încurajate să își intensifice eforturile în direcția unei utilizări mai sistematice și mai active a acestor instrumente și procese în scopul compensării deficitelor de capabilități în mod colaborativ. În acest sens, punerea în aplicare integrală a recomandărilor convenite în cadrul procesului anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) din 2020 în ceea ce privește cheltuielile pentru apărare, planificarea apărării și cooperarea în domeniul apărării va fi esențială pentru pregătirea în comun a unor nou orizonturi de planificare dincolo de 2025, în vederea intensificării cooperării în materie de dezvoltare a capabilităților;

                              (c)

                              ar trebui să depună în continuare eforturi în vederea elaborării unui pachet coerent de forțe al Uniunii care acoperă întregul spectru până în 2025, în conformitate cu notificarea PESCO, care să contribuie la îndeplinirea nivelului de ambiție al Uniunii;

                              (d)

                              ar trebui să își intensifice în mod semnificativ eforturile de îndeplinire a angajamentelor operaționale și, în special, a angajamentului 12, care este considerat esențial pentru a îmbunătăți relevanța și impactul acțiunii externe a Uniunii, în special în ceea ce privește dimensiunea sa operațională. Îndeplinirea angajamentului 12 consolidează capacitatea Uniunii de a acționa ca furnizor de securitate împreună cu partenerii ori de câte ori este posibil și individual atunci când este necesar. Deficite majore, astfel cum sunt reflectate în obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat, continuă să afecteze disponibilitatea, capacitatea de desfășurare și interoperabilitatea forțelor statelor membre participante, care sunt necesare pentru realizarea nivelului de ambiție militară al Uniunii. În plus, statele membre participante au posibilitatea de a-și spori contribuțiile nu numai la misiunile și operațiile politicii de securitate și apărare comune (PSAC) în curs, ci și la planificarea rotațiilor grupurilor tactice de luptă ale UE și la bazele de date pentru răspuns rapid. În acest context, în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 15 noiembrie 2021 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise și de abrogare a Recomandării din 15 octombrie 2018 (4) indicatorii de progres ar trebui să fie discutați în continuare și stabiliți de către statele membre participante, pentru a contribui în mod echitabil la procesul respectiv de constituire a forțelor pentru misiunile și operațiile din cadrul PSAC, în limita mijloacelor și capabilităților statelor membre participante, precum și pentru a spori transparența între ele. În conformitate cu principiul pachetului unic de forțe (5), contribuțiile statelor membre participante la catalogul forțelor ar trebui să fie în conformitate cu instrucțiunile aferente procesului privind obiectivul global și ar trebui să includă toate activele care pot fi desfășurate (inclusiv comandamentele generale și capabilitățile utilizabile în sprijinul misiunilor și operațiilor);

                              (e)

                              au realizat progrese în ceea ce privește îndeplinirea angajamentului lor de a contribui la compensarea deficitelor de capabilități identificate în cadrul planului de dezvoltare a capacităților (CDP) și al CARD, inclusiv o evaluare a punerii în aplicare a obiectivelor în materie de capabilități cu impact ridicat, dar, în majoritatea cazurilor, continuă să nu indice dacă și în ce fel consideră drept prioritate utilizarea abordării bazate pe colaborare la nivel european pentru a elimina deficitele de capabilități pe plan național. În aceeași ordine de idei, nu există încă un consens general în rândul statelor membre participante în ceea ce privește înțelegerea impactului pe care îl au proiectele în materie de capabilități asupra sporirii autonomiei strategice europene și asupra consolidării bazei industriale și tehnologice de apărare europeană (EDTIB). Eforturile întreprinse pentru punerea în aplicare a recomandărilor formulate în cadrul CARD din 2020 și pentru dezvoltarea posibilităților de cooperare identificate, în special pentru elaborarea de foi de parcurs pentru punerea în aplicare a celor șase domenii de interes propuse, ar trebui să contribuie la îmbunătățirea respectivei înțelegeri. Consiliul a reamintit că coerența la nivel de rezultate între CDP și CARD, pe de o parte, și procesele NATO corespunzătoare, precum Procesul NATO de planificare a apărării, pe de altă parte, a fost și va continua să fie asigurată acolo unde cerințele se suprapun, recunoscându-se în același timp caracterul diferit al celor două organizații, precum și responsabilitățile și componențele fiecăreia;

                              (f)

                              trebuie să-și îmbunătățească în continuare furnizarea de informații în ceea ce privește angajamentele mai stricte și obiectivele mai precise relevante care se referă la politicile lor industriale și strategiile lor de achiziții publice. Ele ar trebui să își intensifice eforturile pentru a depăși nivelul actual de îndeplinire a angajamentelor, furnizând planuri care să indice în mod clar că proiectele care decurg din politicile lor industriale și din strategiile lor de achiziții contribuie la sporirea competitivității industriei europene de apărare și au un impact pozitiv asupra EDTIB, inclusiv prin promovarea participării transfrontaliere a întreprinderilor mici și mijlocii și a întreprinderilor cu capitalizare medie în întreaga Uniune.

                  5.

                  În ceea ce privește planurile naționale de punere în aplicare individuale, fiecare stat membru participant este încurajat să țină seama de constatările și recomandările formulate în raportul anual la punerea în aplicare în continuare a PESCO și să își revizuiască în consecință contribuția la îndeplinirea angajamentelor mai stricte în cursul celei de a doua faze inițiale a PESCO.

            III.   Planurile naționale de punere în aplicare

                  6.

                  În ansamblu, de la sfârșitul anului 2020, statele membre participante au îmbunătățit calitatea informațiilor furnizate în actualizările anuale ale planurilor lor naționale de punere în aplicare. În pofida acestei tendințe pozitive, se recomandă ca statele membre participante să furnizeze pentru toate domeniile în care și-au asumat angajamente indicații mai bine fundamentate și declarații pertinente, acordând o atenție deosebită elaborării unor planuri prospective specifice cu privire la modul în care aceste state membre participante intenționează să contribuie la îndeplinirea angajamentelor mai stricte și a obiectivelor mai precise, inclusiv prin valorificarea constatărilor și recomandărilor formulate în cadrul CARD din 2020. Respectiva perspectivă orientată spre viitor va permite statelor membre participante să își coordoneze mai bine eforturile și să caute oportunități de cooperare.

                  7.

                  Statele membre participante sunt, de asemenea, încurajate să se angajeze în continuare în dialoguri bilaterale cu secretariatul PESCO care vizează să obțină, să mențină sau chiar să îmbunătățească și mai mult o traiectorie pozitivă în ceea ce privește îndeplinirea de către acestea a angajamentelor mai stricte. Secretariatul PESCO va întocmi un document informativ în sprijinul planurilor naționale de punere în aplicare revizuite pe baza viitorului nou set de obiective mai precise pentru cea de a doua fază inițială a PESCO, care ar putea include un calendar pentru statele membre participante în vederea îndeplinirii criteriilor de referință convenite.

                  8.

                  Statele membre participante sunt încurajate să utilizeze platforma digitală dezvoltată de Agenția Europeană de Apărare (AEA) pentru PESCO pentru transmiterea planurilor lor naționale de punere în aplicare, ceea ce le va permite să utilizeze datele pe care deja le-au furnizat, de exemplu în contextul PESCO, al CARD și al altor inițiative relevante ale Uniunii în domeniul apărării, și, prin urmare, va ușura sarcina administrativă care le revine statelor membre participante.

                  9.

                  Statele membre participante sunt încurajate să depășească nivelul actual de îndeplinire a angajamentelor legate de dimensiunea industrială a sectorului apărării, furnizând planuri care să indice în mod clar că proiectele care decurg din politicile lor industriale și din strategiile lor de achiziții contribuie la sporirea competitivității industriei europene de apărare și au un impact pozitiv asupra EDTIB.

                  10.

                  Statele membre participante sunt puternic încurajate să își sporească, în limita mijloacelor și capabilităților lor, contribuțiile la aspectele operaționale ale PESCO, acolo unde sunt identificate deficite, un accent deosebit fiind pus pe disponibilitatea forțelor care pot fi desfășurate la nivel strategic pentru realizarea nivelului de ambiție al Uniunii, pe Declarația privind cerințele misiunilor și operațiilor PSAC, pe bazele de date pentru răspuns rapid și pe planificarea rotațiilor grupurilor tactice de luptă ale UE.

                  11.

                  Întrucât îndeplinirea cu succes a angajamentelor mai stricte ale PESCO necesită un efort colectiv și individual din partea tuturor statelor membre participante și în vederea asigurării impulsului politic necesar, statele membre participante ar trebui, în 2022, precum și din doi în doi ani, să își însoțească planurile lor naționale de punere în aplicare cu o declarație politică la nivel înalt care să prezinte principalele realizări, precizând prioritățile naționale specifice (în special sprijinirea punerii în aplicare a priorităților UE în materie de dezvoltare a capabilităților și constatările și recomandările CARD) și contribuțiile la îndeplinirea angajamentelor mai stricte.

            IV.   Proiecte PESCO

                  12.

                  Cele 46 de proiecte PESCO contribuie la îndeplinirea celor 20 de angajamente mai stricte. Dintre aceste proiecte, 32 pot fi legate de oportunitățile de colaborare, inclusiv domeniile de interes, identificate în cadrul CARD. În plus, 24 dintre ele abordează în mod direct obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat, vizând reducerea deficitelor critice ale misiunilor și operațiilor PSAC, în timp ce 18 dintre ele abordează aceste obiective în mod indirect.

                  13.

                  Deși, în concordanță cu Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO 2020, se preconizează că un număr semnificativ de proiecte PESCO vor produce rezultate concrete până la sfârșitul anului 2025, raportul adresat Consiliului, din 2 iunie 2021, privind progresele înregistrate în ceea ce privește proiectele PESCO indică faptul că este posibil ca unele dintre aceste proiecte să întâmpine anumite dificultăți în obținerea rezultatelor preconizate până la data respectivă. Punerea în aplicare cu succes a tuturor proiectelor PESCO în curs și obținerea la timp a unor rezultate tangibile și a capabilităților necesare vor determina vizibilitatea și credibilitatea PESCO.

                  14.

                  Prin urmare, Consiliul subliniază că statele membre participante ar trebui să depună eforturi pentru a obține rezultate tangibile, conform planificării, în special pentru proiectele din primul și al doilea val care se află încă în faza de concept și pentru cele care se confruntă cu constrângeri importante legate de o definire mai precisă a obiectivelor lor, a domeniului de aplicare și a rezultatelor preconizate. Aceasta arată că respectivele proiecte trebuie examinate cu rigurozitate cu privire la modul în care ar trebui continuate sau dacă unele dintre ele ar trebui să fie corelate sau contopite, pentru a le spori impactul și eficiența, pentru economisirea resurselor, consolidarea sinergiilor și evitarea suprapunerilor nenecesare. Atunci când membrii proiectului constată că proiectele nu pot obține rezultatele preconizate, astfel de proiecte ar trebui să fie redinamizate sau închise, pentru a se asigura relevanța, eficacitatea și credibilitatea tuturor proiectelor PESCO.

                  15.

                  Consiliul recomandă ca coordonatorii de proiect să informeze mai frecvent secretariatul PESCO și celelalte state membre participante cu privire la situația actuală a proiectelor lor PESCO, pentru a spori transparența și capacitatea secretariatului PESCO de a juca un rol mai important în consilierea statelor membre participante. În acest context, resursele secretariatului PESCO ar trebui consolidate în continuare.

                  16.

                  Consiliul invită statele membre participante să acorde prioritate unei abordări bazate pe colaborare la nivel european pentru compensarea deficitelor de capabilități și să se folosească în mod optim de AEA ca forum european pentru dezvoltarea capabilităților comune în conformitate cu angajamentul convenit în cadrul PESCO, inclusiv de asistența AEA pentru finalizarea propunerilor de proiecte PESCO și de un eventual sprijin acordat de aceasta punerii în aplicare a proiectelor PESCO.

                  17.

                  Secretariatul PESCO ar putea fi invitat de statele membre participante să propună idei de potențiale noi proiecte PESCO care nu au fost încă asumate de acestea în cadrul PESCO până în prezent, ținând seama de constatările și recomandările formulate în cadrul CARD, precum și de prioritățile UE în materie de dezvoltare a capabilităților care decurg din CDP, inclusiv de obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat.

                  18.

                  În vederea identificării și generării viitoarelor propuneri de proiecte PESCO, Consiliul invită statele membre participante să consolideze utilizarea instrumentelor Uniunii de planificare și de dezvoltare a capabilităților, precum și constatările și recomandările formulate în cadrul CARD ca repere pentru perfecționarea propunerilor de proiecte, în special în ceea ce privește domeniile de interes și oportunitățile de colaborare identificate, inclusiv în domeniul operațional. Consiliul încurajează statele membre participante să continue să prezinte propuneri de proiecte PESCO, în special pe cele cu un caracter operațional mai pronunțat și un impact pe termen scurt bazate pe capabilitățile deja existente, precum și pe cele care contribuie la acoperirea lacunelor și nevoilor în materie de capabilități strategice identificate în cadrul CDP și CARD.

            V.   Calea de urmat

                  19.

                  Recomandarea Consiliului, care specifică obiective mai precise pentru fiecare dintre angajamentele mai stricte pentru a doua fază inițială a PESCO (2021-2025), ar trebui adoptată cât mai curând posibil.

                  20.

                  După aprobarea recomandării respective, secretariatul PESCO va furniza un document informativ în sprijinul planurilor naționale de punere în aplicare revizuite pe baza noului set de obiective mai precise pentru cea de a doua fază inițială a PESCO, care ar putea include un calendar pentru statele membre participante în vederea îndeplinirii criteriilor de referință convenite.

                  21.

                  Statele membre participante sunt invitate să își revizuiască planurile naționale de punere în aplicare în vederea actualizării acestora, dacă este cazul, și să prezinte planurile lor actualizate secretariatului PESCO (inclusiv prin intermediul platformei digitale a AEA) până la 10 martie 2022. Următoarea actualizare a planurilor naționale de punere în aplicare ar trebui să fie însoțită de o declarație politică la nivel înalt în care statele membre participante ar trebui să prezinte principalele lor realizări și să declare prioritățile și contribuțiile naționale specifice.

                  22.

                  Consiliul a reamintit că, în conformitate cu revizuirea strategică a PESCO 2020, secretariatul PESCO, precum și statele membre participante, ar trebui să continue să lucreze la stimulente pentru îmbunătățirea îndeplinirii angajamentelor, în special în cazul în care progresele au fost evaluate de Înaltul Reprezentant și evidențiate de Consiliu ca fiind insuficiente, și anume în ceea ce privește angajamentele operaționale și cele legate de abordarea europeană bazată pe colaborare. Desfășurarea unor discuții politice periodice la nivel înalt între statele membre participante și Înaltul Reprezentant ar trebui să asigure în continuare impulsul politic și asumarea politică sporită.

                  23.

                  Statele membre participante sunt încurajate să colaboreze în continuare cu secretariatul PESCO în cadrul dialogurilor bilaterale care vizează să obțină, să mențină sau chiar să îmbunătățească și mai mult o traiectorie pozitivă în ceea ce privește îndeplinirea de către acestea a angajamentelor mai stricte. În acest sens, secretariatul PESCO ar trebui să ofere recomandări adaptate fiecărui stat membru participant, pentru a fi discutate în cadrul dialogurilor respective. În acest context, secretariatul PESCO ar trebui consolidat în continuare.

                  24.

                  Consiliul reamintește că, ținând seama de rezultatul Busolei strategice, statele membre participante, în contextul procesului de revizuire strategică a PESCO care urmează să se desfășoare înainte de încheierea celei de a doua faze inițiale a PESCO în 2025 și astfel cum se menționează în notificarea PESCO, care reamintește, de asemenea, caracterul specific al politicii de securitate și apărare a anumitor state membre, vor evalua îndeplinirea tuturor angajamentelor PESCO și vor discuta și vor decide cu privire la noi angajamente, în vederea demarării unei noi etape către integrarea europeană în materie de securitate și apărare.

         Adoptată la Bruxelles, 16 noiembrie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  JO L 331, 14.12.2017, p. 57.

         (2)  JO C 88, 8.3.2018, p. 1.

         (3)  JO C 374, 16.10.2018, p. 1.

         (4)  JO C 463, 16.11.2021, p. 1.

         (5)  Aceste forțe pot fi utilizate de statele membre participante în cadrul UE, pentru nevoi naționale, precum și în diferite contexte precum ONU și NATO.


title: Recomandarea (UE) 2021/2022 a Consiliului din 18 noiembrie 2021 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții

text:
                  19.11.2021

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 413/37

         RECOMANDAREA (UE) 2021/2022 A CONSILIULUI
         din 18 noiembrie 2021
         de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) și articolul 292 prima și a doua teză,
         întrucât:

                     (1)

                     La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1) (denumită în continuare „recomandarea Consiliului”).

                     (2)

                     De atunci, Consiliul a adoptat Recomandările (UE) 2020/1052 (2), (UE) 2020/1144 (3), (UE) 2020/1186 (4), (UE) 2020/1551 (5), (UE) 2020/2169 (6), (UE) 2021/89 (7), (UE) 2021/132 (8), (UE) 2021/767 (9), (UE) 2021/892 (10), (UE) 2021/992 (11), (UE) 2021/1085 (12), (UE) 2021/1170 (13), (UE) 2021/1346 (14), (UE) 2021/1459 (15), (UE) 2021/1712 (16), (UE) 2021/1782 (17), (UE) 2021/1896 (18) și (UE) 2021/1945 (19) de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții.

                     (3)

                     La 20 mai 2021, Consiliul a adoptat Recomandarea 2021/816 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (20), în scopul actualizării criteriilor utilizate pentru a evalua dacă călătoriile neesențiale din țări terțe sunt sigure și ar trebui să fie permise.

                     (4)

                     Recomandarea Consiliului prevede că statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE începând cu 1 iulie 2020, într-un mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului. O dată la două săptămâni, după o strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, Consiliul ar trebui să revizuiască și, dacă este cazul, să actualizeze lista țărilor terțe care figurează în anexa I, în urma unei evaluări globale bazate pe metodologia, criteriile și informațiile menționate în recomandarea Consiliului.

                     (5)

                     De atunci, în cadrul Consiliului au avut loc discuții, în strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, cu privire la revizuirea listei țărilor terțe care figurează în anexa I la recomandarea Consiliului și cu aplicarea criteriilor și a metodologiei prevăzute în recomandarea Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Recomandarea 2021/816. Ca urmare a acestor discuții, lista țărilor terțe care figurează în anexa I ar trebui modificată. În mod concret, Indonezia ar trebui adăugată pe listă.

                     (6)

                     Controlul la frontiere există în interesul nu doar al statului membru la ale cărui frontiere externe se aplică, ci al tuturor statelor membre care au eliminat controlul la frontierele lor interne. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile luate la frontierele externe sunt coordonate, pentru a garanta o bună funcționare a spațiului Schengen. În acest scop, începând cu 18 noiembrie 2021, statele membre ar trebui să continue eliminarea restricției temporare asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe, ai regiunilor administrative speciale și ai altor entități și autorități teritoriale enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului, astfel cum este modificată prin prezenta recomandare.

                     (7)

                     În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare.

                     (8)

                     Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (21); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

                     (9)

                     În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (22).

                     (10)

                     În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (23), coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (24).

                     (11)

                     În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (25), coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (26),

               ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
         Recomandarea (UE) 2020/912 a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Recomandările (UE) 2020/1052, (UE) 2020/1144, (UE) 2020/1186, (UE) 2020/1551, (UE) 2020/2169, (UE) 2021/89, (UE) 2021/132, (UE) 2021/767, (UE) 2021/816, (UE) 2021/892, (UE) 2021/992, (UE) 2021/1085, (UE) 2021/1170, (UE) 2021/1346, (UE) 2021/1459, (UE) 2021/1712, (UE) 2021/1782, (UE) 2021/1896 și (UE) 2021/1945, privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții se modifică după cum urmează:

                     1.

                     Punctul 1 primul paragraf din recomandarea Consiliului se înlocuiește cu următorul text:

                                 „1.

                                 Începând cu 18 noiembrie 2021, statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I.”

                     2.

                     Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text:

                           „ANEXA I
                           Țările terțe, regiunile administrative speciale și alte entități și autorități teritoriale ai căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE:
                           I.   STATE

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRALIA

                                       3.

                                       BAHRAIN

                                       4.

                                       CANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       COLUMBIA

                                       7.

                                       INDONEZIA

                                       8.

                                       IORDANIA

                                       9.

                                       KUWEIT

                                       10.

                                       NAMIBIA

                                       11.

                                       NOUA ZEELANDĂ

                                       12.

                                       PERU

                                       13.

                                       QATAR

                                       14.

                                       RWANDA

                                       15.

                                       ARABIA SAUDITĂ

                                       16.

                                       COREEA DE SUD

                                       17.

                                       EMIRATELE ARABE UNITE

                                       18.

                                       URUGUAY

                                       19.

                                       CHINA (*1)

                                 II.   REGIUNI ADMINISTRATIVE SPECIALE ALE REPUBLICII POPULARE CHINEZE

                                       RAS Hong Kong

                                       RAS Macao

                                 III.   ENTITĂȚI ȘI AUTORITĂȚI TERITORIALE NERECUNOSCUTE CA STATE DE CEL PUȚIN UN STAT MEMBRU

                                       Taiwan

                     .
                        (*1)  sub rezerva confirmării reciprocității"

            Adoptată la Bruxelles, 18 noiembrie 2021.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

                  Z.ČERNAČ

            (1)  JO L 208 I, 1.7.2020, p. 1.

            (2)  JO L 230, 17.7.2020, p. 26.

            (3)  JO L 248, 31.7.2020, p. 26.

            (4)  JO L 261, 11.8.2020, p. 83.

            (5)  JO L 354, 26.10.2020, p. 19.

            (6)  JO L 431, 21.12.2020, p. 75.

            (7)  JO L 33, 29.1.2021, p. 1.

            (8)  JO L 41, 4.2.2021, p. 1.

            (9)  JO L 165 I, 11.5.2021, p. 66.

            (10)  JO L 198, 4.6.2021, p. 1.

            (11)  JO L 221, 21.6.2021, p. 12.

            (12)  JO L 235, 2.7.2021, p. 27.

            (13)  JO L 255, 16.7.2021, p. 3.

            (14)  JO L 306, 31.8.2021, p. 4.

            (15)  JO L 320, 10.9.2021, p. 1.

            (16)  JO L 341, 24.9.2021, p. 1.

            (17)  JO L 360, 11.10.2021, p. 128.

            (18)  JO L 388, 3.11.2021, p. 1.

            (19)  JO L 397, 10.11.2021, p. 28.

            (20)  JO L 182, 21.5.2021, p. 1.

            (21)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

            (22)  JO L 176, 10.7.1999, p. 31.

            (23)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

            (24)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

            (25)  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

            (26)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).