               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 508 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Respectiva recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la data de 21 martie 2017
                  7
               .

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Spania ar trebui să asigure în timp util punerea în aplicare integrală a recomandării pentru zona euro, care se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Spaniei pentru 2017
                  8
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Spania în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 22 februarie 2017
                  9
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care au relevanță transfrontalieră. Mai precis, excedentele de cont curent se traduc într-o reducere a datoriilor externe nete ale Spaniei, care totuși rămân considerabile și expun țara la schimbări de atitudine pe piață. Datoria sectorului privat a scăzut semnificativ, în special în cazul întreprinderilor, dar datoria gospodăriilor se menține la un nivel ridicat. Creșterea economică a devenit principalul factor pentru reducerea datoriei, dar riscurile pentru sustenabilitatea bugetară se mențin ridicate pe termen mediu. Este deosebit de important să se ia măsuri pentru reducerea riscului ca dezechilibrele să aibă efecte adverse asupra economiei spaniole și, având în vedere dimensiunea și relevanța transfrontalieră a acesteia, asupra uniunii economice și monetare. Sectorul financiar a continuat să manifeste un grad ridicat de stabilitate, ca urmare a procesului de restructurare prin care trece în prezent, a costurilor scăzute de finanțare și a redresării economice. S-au creat multe locuri de muncă în ultimii ani, iar șomajul înregistrează o diminuare rapidă, deși se menține la un nivel foarte ridicat. Reformele de pe piața forței de muncă și moderarea salariilor au fost, în ultimii ani, factori importanți pentru numărul mare de locuri de muncă create și pentru competitivitate.

               (4)La 28 aprilie 2017, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, iar la 29 aprilie 2017, Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  10
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  11
               .

               (6)În prezent, Spania face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2017, Spania a prevăzut corectarea deficitului excesiv până în 2018, în concordanță cu notificarea Consiliului din 8 august 2016. Se prevede că deficitul global va continua să scadă, ajungând la 0,5 % din PIB în 2020. Conform prognozelor din program, la calcularea cărora s-a ținut cont și de materializarea datoriilor contingente în legătură cu autostrăzile și cu sectorul financiar, cheltuielile se vor ridica la aproape 0,4 % din PIB în 2017 și la aproape 0,2 % din PIB în 2018. Se estimează că obiectivul bugetar pe termen mediu care constă în realizarea unei poziții bugetare echilibrate în termeni structurali nu va fi atins în perioada acoperită de Programul de stabilitate. Se prognozează că soldul structural recalculat
                  12
                va ajunge la -1,9 % din PIB în 2019. Conform prognozelor din Programul de stabilitate, ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 98,8 % în 2017, la 97,6 % în 2018 și la 92,5 % în 2020. Ipotezele macroeconomice formulate în program sunt plauzibile până în 2018 și devin relativ favorabile ulterior. În general, realizarea planificată a obiectivelor continuă să se bazeze pe o perspectivă economică puternică, ceea ce comportă totuși anumite riscuri. Alte riscuri pentru realizarea obiectivelor bugetare au legătură cu un anumit grad de incertitudine referitor la impactul măsurilor fiscale recente. De asemenea, dacă se ține seama de materializarea probabilă a datoriilor contingente (care nu sunt incluse în previziunile Comisiei), programul se bazează pe o limitare a cheltuielilor considerabil mai mare decât cea indicată în previziunile Comisiei din 2017 și 2018. În sfârșit, măsurile necesare pentru sprijinirea, în 2018, a atingerii obiectivelor de deficit planificate nu au fost detaliate suficient.

               (7)La 8 august 2016, Consiliul a cerut Spaniei să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2018 și, în special, să reducă deficitul public la 4,6 % din PIB în 2016, la 3,1 % din PIB în 2017 și la 2,2 % din PIB în 2018. Conform previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016, această îmbunătățire a soldului public corespunde unei deteriorări a soldului structural de 0,4 % din PIB în 2016 și unei îmbunătățiri de 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018. Deficitul global de 4,5 % din PIB pe care Spania l-a atins în 2016 se situează cu puțin sub obiectivul fixat de Consiliu. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, deficitul global ar urma să scadă, în cazul în care politicile rămân neschimbate, mai întâi la 3,2 % din PIB în 2017 și apoi la 2,6 % din PIB în 2018, adică să depășească cu 0,1 % și 0,4 % din PIB obiectivele de deficit global prevăzute în Programul de stabilitate și cele stabilite de Consiliu. Spre deosebire de Programul de stabilitate, în previziunile Comisiei nu s-a luat în calcul materializarea datoriilor contingente menționate mai sus. Se estimează că în 2016-2017 efortul bugetar cumulativ va fi asigurat la limită, dar că în 2018 acesta nu se va înscrie în cerințele Consiliului, în cazul în care politicile rămân neschimbate. În plus, Consiliul a cerut Spaniei, în august 2016, să ia măsuri pentru îmbunătățirea cadrului său fiscal-bugetar, dar în Programul de stabilitate nu s-a indicat niciun plan de consolidare a contribuției pe care regula referitoare la cheltuieli prevăzută în Legea privind stabilitatea o are în ceea ce privește asigurarea sustenabilității finanțelor publice. În ansamblu, Consiliul este de părere că vor fi necesare măsuri suplimentare, mai ales începând cu 2018, pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere și, în special, îndeplinirea condițiilor din notificarea Consiliului din 8 august 2016.

               (8)Spania nu dispune încă de un cadru de politici clare și coerente pentru achizițiile publice, prin care să asigure respectarea legislației, un nivel ridicat de concurență și eficiența economică, mai ales prin mecanisme eficace de control ex ante și ex post, prin mai multă transparență și printr-o mai bună coordonare a autorităților și entităților contractante la toate nivelurile administrației. Guvernul a prezentat în 2017 câteva măsuri care vor îmbunătăți sistemul de supraveghere a achizițiilor publice și care așteaptă în prezent aprobarea parlamentului.

               (9)Spania a înregistrat progrese în domeniul anticorupției, cu precădere în ceea ce privește transparența procesului decizional administrativ și, mai concret, în ceea ce privește promulgarea de legi referitoarea la transparența finanțării partidelor, la declarațiile de avere și la conflictul de interese. Accentul se mută în prezent pe punerea în aplicare a respectivelor măsuri. Cu toate acestea, în ciuda unui val de investigații în cazuri de corupție la nivel local și regional, nu există nicio strategie preventivă special concepută pentru aceste niveluri de administrație prin care să se atenueze riscurile de corupție și nu se dispune de o strategie preventivă comună pentru toate nivelurile administrației. Alte lipsuri, cum ar fi absența unor prevederi de protecție a denunțătorilor, gradul de independență al recent creatului Oficiu al Conflictelor de Interese și nereglementarea activității de lobby, nu au făcut încă obiectul vreunei monitorizări specifice. O altă problemă constă în faptul că procedurile judiciare sunt tergiversate în cazurile de corupție. Codul de procedură penală a cunoscut în 2015 o modificare prin care se limita timpul prevăzut pentru investigații și se reduceau întârzierile nejustificate din cadrul procedurilor penale, însă această măsură ar putea conduce la impunitate în cazurile complexe în care termenul nu este suficient pentru construirea cazului.

               (10)În ciuda unei rate TVA standard care corespunde mediei UE, veniturile din TVA realizate de Spania sunt relativ scăzute. Această situație se datorează în special faptului că în Spania se aplică la o scară extinsă scutiri sau rate reduse la diverse produse și servicii. Drept urmare, Spania a înregistrat cel mai mare decalaj din UE în 2014 (59 %, față media UE de aproximativ 44 %). La fel se observă și în cazul veniturilor pe care Spania le obține din impozitele și taxele de mediu și care sunt printre cele mai scăzute din UE, în ciuda a câteva măsuri luate în ultimii ani, în special în sectorul energetic. Prin impozitarea poluării și a consumului de resurse se pot genera mai multe venituri și importante avantaje pentru societate și mediu. De asemenea, normele sunt dispersate, ceea ce duce la o abordare eterogenă în ceea ce privește anumite impozite și taxe de mediu la nivel regional. În ceea ce privește cheltuielile, guvernul a însărcinat AIReF, instituția fiscal-bugetară independentă a Spaniei, să efectueze o analiză a cheltuielilor în care să fie luate în considerare toate nivelurile administrației publice. Analiza poate fi utilă pentru reperarea acelor domenii în care necesarul de cheltuieli poate fi satisfăcut printr-o utilizare mai eficientă a resurselor.

               (11)S-au creat multe locuri de muncă în ultimii ani, cu sprijinul unor reforme ale pieței forței de muncă și ca urmare a moderării salariilor. Rata șomajului s-a diminuat rapid, dar continuă să fie printre cele mai ridicate din UE, mai ales în rândul tinerilor și al persoanelor slab calificate, ceea ce presupune riscuri de retragere de pe piața forței de muncă. Aproape jumătate din persoanele aflate în șomaj stau fără un loc de muncă peste un an. Spania întreprinde măsuri pentru sprijinirea tinerilor, cum ar fi lărgirea criteriilor de eligibilitate ale Garanției pentru tineret, și pentru consolidarea sprijinului individual acordat șomerilor de lungă durată. Eficacitatea acestora depinde în egală măsură de eficiența serviciilor publice regionale de ocupare a forței de muncă. Cooperarea acestora cu serviciile sociale mai poate fi intensificată, în scopul de a se îmbunătăți furnizarea unor servicii extinse către persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și, în special, către șomerii de lungă durată și beneficiarii sistemelor de garantare a unui venit. În același timp, s-ar putea îmbunătăți cooperarea dintre serviciile publice de ocupare a forței de muncă și angajatori, îndeosebi prin majorarea proporției de posturi vacante gestionate de serviciile de ocupare a forței de muncă.

               (12)Rata de angajare pe durată determinată din Spania este una dintre cele mai ridicate din UE și numeroase contracte temporare au o durată foarte scurtă. Ratele de trecere de la un contract cu durată determinată la un contract cu durată nedeterminată sunt foarte scăzute în comparație cu media UE. Utilizarea la scară mare a contractelor cu durată determinată este asociată cu o creștere mai lentă a productivității (inclusiv oportunități mai rare de formare la locul de muncă), condiții de lucru mai precare și riscuri de sărăcie mai mari. Se pare că reformele întreprinse de curând pe piața forței de muncă au avut un efect ușor pozitiv în ceea ce privește reducerea segmentării dintre contractele cu durată nedeterminată și contractele cu durată determinată, iar acțiunile desfășurate în prezent pentru consolidarea inspecțiilor din domeniul muncii dau rezultate pozitive în ceea ce privește rezolvarea problemei reprezentate de recurgerea abuzivă la contracte cu durată determinată. Cu toate acestea, piața forței de muncă din Spania prezintă în continuare câteva caracteristici care ar putea descuraja angajările pe bază de contracte cu durată nedeterminată, cum ar fi lipsa de securitate în cazul litigiilor născute în urma concedierilor și, în paralel, plățile compensatorii relativ mari în cazul lucrătorilor angajați pe bază de contracte cu durată nedeterminată. Mai mult, sistemul de stimulente pentru angajări continuă să fie dispersat și să nu fie îndreptat cu eficacitate spre promovarea contractelor de muncă pe durată nedeterminată. Deși de curând a fost înființat un grup de lucru pentru calitatea ocupării forței de muncă, Spania nu a elaborat încă un plan cuprinzător de combatere a segmentării de pe piața forței de muncă, după cum au convenit în 2014 guvernul și partenerii sociali.

               (13)Continuă să existe disparități între diferitele regiuni și sisteme în ceea ce privește condițiile pe care populația trebuie să le îndeplinească pentru a beneficia de sistemele de garantare a unui venit și în ceea ce privește legătura dintre măsurile de activare și de protecție. Anumite categorii de gospodării vulnerabile nu sunt incluse în regimurile de garantare a unui venit. Eficacitatea limitată a acestor sisteme se explică parțial prin disparitățile majore dintre diferitele sisteme regionale de garantare a unui venit minim – la nivel de adecvare și condiții de acces – și prin fragmentarea sistemului național de prestații – alcătuit din mai multe sisteme care se ocupă cu diverse categorii de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă și care sunt gestionate de administrații diferite. Fragmentarea creează întreruperi la acordarea de sprijin către cei care au nevoie de el și stânjenește oferirea unor parcursuri integrate. Ca răspuns la numeroasele provocări, se află în curs de realizare un studiu în care se analizează eficacitatea sistemelor naționale și regionale de ajutor pentru venit. Prestațiile pentru familii sunt orientate necorespunzător. Mai mult, dacă se ia în considerare impactul creditelor fiscale, sistemul de beneficii fiscale este, în general, ușor regresiv. În plus, utilizarea serviciilor de îngrijire a copiilor crește puternic pe măsura venitului familial, ceea ce lasă să se înțeleagă că există obstacole în calea accesului părinților cu venituri scăzute la aceste servicii. Furnizarea serviciilor de îngrijire pe termen lung se îmbunătățește, dar diferă de la o regiune la alta, iar nevoile actuale continuă să nu fie satisfăcute.

               (14)Rezultatele slabe ale sistemului de învățământ au efecte negative asupra potențialului de creștere a productivității pe termen mai lung în Spania. În ciuda unor îmbunătățiri semnificative survenite în ultimii ani, rata de abandon școlar timpuriu continuă să se numere printre cele mai ridicate din UE. Există diferențe importante de la o regiune la alta în ceea ce privește abandonul școlar timpuriu și rezultatele elevilor, în special la nivel de competențe de bază. În regiunile cu bune rezultate, printre factorii unui învățământ școlar reușit se numără formarea cadrelor didactice și sprijinul individual acordat elevilor. Rata de repetare a anului școlar din Spania este a doua cea mai mare din UE, ceea ce ridică riscul de părăsire timpurie a școlii, reduce speranța de absolvire și afectează cheltuielile de școlarizare. Capacitatea de inserție profesională a absolvenților de învățământ terțiar continuă să fie relativ scăzută. Cooperarea cu întreprinderile pe teme de educație și cercetare continuă să se lovească de obstacole precum mobilitatea redusă a studenților și a cadrelor universitare, oportunitățile restrânse de stagii, lipsa de stimulente și rigiditatea sistemului de administrare a universităților.

               (15)Spania și-ar putea mări productivitatea și competitivitatea dacă ar promova mai mult cercetarea și inovarea. Rezultatele inovării au continuat însă să se degradeze și în prezent se află la un nivel mai scăzut decât în 2007, iar decalajul dintre Spania și media UE a crescut în timp. Rezultatele slabe ale inovării coincid cu scăderea cheltuielilor private cu cercetarea și dezvoltarea și indică lipsuri în cadrul de guvernanță aplicabil cercetării și inovării. La începutul anului 2017 a început să funcționeze Agenția de Stat pentru Cercetare, care se ocupă cu gestionarea fondurilor de stat pentru cercetare și inovare. Nu există deocamdată o planificare multianuală sistematică a bugetelor pentru programele de sprijin. De asemenea, nu are loc o verificare sistematică a eficacității programelor de sprijin, care să permită îmbunătățirea modului în care aceste programe sunt concepute și realizate. Ca urmare a lipsei de stimulente și a rigidității sistemului de administrare a universităților, cooperarea dintre sectorul public și cel privat continuă la rândul ei să fie slabă, iar mobilitatea cercetărilor între sectorul public și cel privat este redusă. Coordonarea diferitelor niveluri ale administrației nu este optimă, ceea ce face ca politicile naționale să nu funcționeze în deplină sinergie cu politicile regionale.

               (16)Firmele mici din Spania tind să aibă o productivitate semnificativ mai mică decât firmele similare din alte state membre mari ale UE. Dat fiind că în Spania predomină firmele mici, impactul acestei situații asupra productivității economiei în ansamblu este semnificativ. Dacă s-ar înlătura barierele de care se lovesc societățile comerciale în etapa de creare, de funcționare și de creștere, s-ar mări atât investițiile, cât și productivitatea. Guvernul spaniol a adoptat în ultimii ani mai multe măsuri pentru a înlesni crearea de întreprinderi și creșterea acestora. Pentru ca respectivele reforme să dea toate rezultatele scontate, este esențial ca ele să fie consolidate și realizate pe deplin. Legea privind unitatea pieței, adoptată în 2013, a contribuit la evitarea costurilor suplimentare suportate de întreprinzători din cauza diferențelor substanțiale și a suprapunerilor dintre prevederile juridice aplicabile întreprinderilor în diferitele regiuni. Faptul că, atunci când încearcă să obțină despăgubiri pentru barierele din calea accesului la piață, întreprinderile recurg tot mai des la mecanismul de reclamații prevăzut în respectiva lege indică o posibilă nevoie ca procedurile de autorizare să fie simplificate și mai mult. Coordonarea dintre administrațiile publice relevante, inclusiv la nivel de întâlniri sectoriale, necesită mai multe eforturi. Această coordonare este esențială dacă se dorește ca prin legislația existentă și viitoare de la toate nivelurile să fie îndepărtate barierele inutile la intrarea pe piață, inclusiv pentru noile modele de afaceri din economia colaborativă. În sectorul comerțului cu amănuntul, intrarea pe piață continuă să fie obstrucționată inutil de regimul dublei autorizări la care sunt supuse unitățile de desfacere cu amănuntul. Este posibil ca dezvoltarea echilibrată a economiei colaborative să fie stânjenită inutil de cerințele pentru accesul la piață prevăzute în legislația sectorială privind serviciile de închirieri de autovehicule cu șofer și în legislația regională privind serviciile de închiriere de locuințe pe termen scurt. În primele luni ale anului 2017, Spania a luat măsuri pentru a valorifica legea privind unitatea pieței, un exemplu fiind ghidul de punere în aplicare a legii, care a fost adoptat de curând, și culegerea publicată de bune și rele practici de aplicare a legii.

               (17)Reglementarea serviciilor profesionale continuă să fie relativ restrictivă. Se acordă selectiv drepturi protecționiste („activități rezervate”) anumitor prestatori de servicii, în timp ce alți prestatori cu calificări relevante similare sunt excluși. Într-un număr mare de profesii există cerința obligatorie de apartenență la o asociație profesională. În cazul profesiilor de inginer-constructor, arhitect și ghid turistic, gradul de restricție este mai mare în Spania decât media ponderată a UE. Acest grad este mai mic decât media UE în cazul profesiilor de consilier în proprietate intelectuală și de avocat, chiar dacă accesul la ultima dintre aceste profesii este restricționat în Spania mai mult decât în cazul oricărei alte meserii.
                  13
                Proiectul de act normativ referitor la serviciile profesionale, care prevede, printre altele, raționalizarea apartenenței la o asociație profesională, nu a fost încă adoptat. Această reformă definește, de asemenea, o mai mare transparență și răspundere a organismelor profesionale, deschiderea activităților al căror acces este limitat în mod nejustificat și păstrarea unității pieței în ceea ce privește accesul la serviciile profesionale și exercitarea acestora în Spania.

               (18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2017. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Spaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (19)Consiliul a examinat Programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  14
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (20)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure respectarea Deciziei Consiliului din 8 august 2016 de notificare în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, luând, printre altele, măsuri de consolidare a cadrului fiscal-bugetar și a cadrului juridic al achizițiilor publice. Să efectueze o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor, în scopul reperării unor eventuale domenii în care s-ar putea cheltui cu mai multă eficiență.

               2.Să consolideze coordonarea dintre serviciile regionale de ocupare a forței de muncă, serviciile sociale și angajatori, pentru a satisface mai bine nevoile persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și nevoile angajatorilor. Să ia măsuri pentru promovarea angajărilor pe bază de contracte cu durată nedeterminată. Să elimine disparitățile și fragmentarea sistemelor de garantare a unui venit și să îmbunătățească sistemele de sprijin pentru familii, inclusiv accesul la servicii de calitate în materie de îngrijire a copiilor. Să mărească relevanța învățământului terțiar pentru piața forței de muncă. Să elimine disparitățile regionale în ceea ce privește rezultatele învățământului, în special prin intensificarea formării cadrelor didactice și prin mărirea sprijinului individual acordat elevilor.

               3.Să asigure investiții adecvate și susținute în cercetare și inovare și să amelioreze guvernanța acestui domeniu la toate nivelurile administrației. Să asigure punerea în aplicare deplină și promptă a legii privind unitatea pieței, în vederea legislației existente și viitoare.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 508 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  JO C 92, 24.3.2017, p. 1.

                     (8)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 74 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (11)
                  COM (2014) 494 final.

                     (12)
                  Soldul ajustat ciclic minus măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de Comisie prin metoda stabilită de comun acord.

                     (13)
                  COM(2016) 436 final.

                     (14)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 337 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Ungaria pentru 2016
                  6
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat
                  7
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Ungaria nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, în pofida faptului că nevoile de refinanțare a datoriei externe mari și ponderea creditelor neperformante rămân un motiv de preocupare, riscurile legate de datoria externă și internă au fost reduse.

               (3)La data de 29 aprilie 2016, Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  8
               .

               (5)Programul de convergență arată că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ și un addendum din data de 6 mai prezintă dovezi corespunzătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Conform evaluării Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,04 % din PIB în 2015 și în prezent nu se preconizează alte costuri incrementale în 2016. Dispozițiile de la articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 permit luarea în calcul a acestor cheltuieli suplimentare întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Ungaria este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei devieri temporare de la traiectoria de ajustare care vizează obiectivul bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri. În primăvara lui 2017 se va efectua o evaluare finală privind anul 2016, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile maghiare.

               (6)În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune creșterea deficitului global la 2,4 % din PIB până în 2017 și apoi scăderea treptată a acestuia la 1,2 % până în 2020. Guvernul își propune o îmbunătățire treptată a soldului structural în vederea atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu revizuit - un deficit de 1,5 % din PIB în termeni structurali - până în 2019. Cu toate acestea, deficitul structural recalculat
                  9
                ar rămâne mai ridicat decât obiectivul bugetar pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 75,3 % în 2015 la sub 67 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este în general plauzibil până în 2017, devenind din ce în ce mai favorabil pentru perioada ulterioară. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru sprijinirea atingerii țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori, în special pentru perioada ulterioară anului 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există un risc ridicat de deviere semnificativă de la ajustarea necesară în 2016, precum și, dacă politicile rămân neschimbate, în anii 2016 și 2017 luați împreună. În același timp, se preconizează că Ungaria va îndeplini criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2016 și în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Ungaria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, în ambii ani vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității.

               (7)Dezechilibrele financiare interne au fost reduse, iar sistemul bancar a devenit mai puțin vulnerabil, însă există în continuare provocări. S-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește reducerea datoriei sectorului privat, anterior denominată în principal în valută. Creditele acordate gospodăriilor au dat semne de redresare, însă nu a avut loc încă un reviriment al împrumuturilor acordate întreprinderilor. Profitabilitatea sectorului bancar a început să se redreseze, favorizată de îmbunătățirea mediului economic și de o moderare a politicilor anterioare privind taxele impuse băncilor. Totuși, băncile rămân precaute în activitatea lor de creditare, deși acestea sunt bine capitalizate și dispun de lichidități. Principala provocare pe care băncile nu au depășit-o încă este reducerea ponderii în continuare ridicate a creditelor neperformante care împiedică noile împrumuturi și exercită presiuni pe profituri. Riscurile de datorie contingentă legate de majorarea participațiilor statului în sectorul bancar sunt în continuare ridicate.

               (8)În pofida recentelor îmbunătățiri considerabile înregistrate în domeniul politicilor fiscale și al administrației fiscale, faptul că Ungaria se bazează pe taxe sectoriale rămâne un obstacol potențial în calea investițiilor. Modul selectiv în care sunt concepute aceste taxe generează distorsiuni între sectoare. Deși mai multe alte taxe sectoriale rămân în vigoare, taxele impuse instituțiilor de credit au fost reduse în mod semnificativ, iar ratele progresive ale taxei de inspecție alimentară au fost abrogate. Sarcina fiscală asupra costului forței de muncă este încă ridicată pentru persoanele cu venituri reduse, în special pentru cele fără copii, ceea ce poate avea un impact negativ asupra capacității acestora de inserție profesională și poate, de asemenea, să împiedice investițiile. S-au luat măsuri de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă (inclusiv o reducere cu un punct procentual a ratei uniforme de impozitare din impozitul pe venitul persoanelor fizice și o majorare a prestațiilor familiale pentru lucrătorii cu doi copii). Cu toate acestea, măsurile nu sunt suficient de bine direcționate pentru a avea un efect semnificativ în cazul persoanelor cu venituri reduse. Există un potențial de transferare a sarcinii fiscale dinspre forța de muncă înspre alte niveluri la care s-ar denatura mai puțin creșterea. S-au luat o serie de măsuri pentru a îmbunătăți conformitatea și pentru a reduce costurile aferente asigurării conformității, deși costurile legate de respectarea normelor fiscale rămân ridicate. În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani, Ungaria se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește eficiența colectării impozitelor. Guvernul maghiar a anunțat o reformă instituțională majoră, care urmează să fie lansată în 2016 și care vizează eficiența administrației fiscale.

               (9)S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește promovarea concurenței și a transparenței în domeniul achizițiilor publice (de exemplu, prin adoptarea noii legi privind achizițiile publice, a cărei conformitate cu legislația UE nu a fost încă evaluată), însă modificările imprevizibile în materie de reglementare și sarcina administrativă afectează afacerile și investițiile private. Numărul ridicat de proceduri negociate fără publicare și atribuirea contractelor cu o singură ofertă arată că nivelul scăzut al concurenței în domeniul achizițiilor publice persistă. Nu s-a elaborat încă o strategie cuprinzătoare în domeniul achizițiilor publice electronice care să vizeze îmbunătățirea eficienței și a transparenței, iar riscul de corupție rămâne ridicat. Ar trebui să se aducă modificări noului Program de acțiune național anticorupție (PNA) aferent perioadei 2015-2018 pentru ca acesta să fie mai eficace în prevenirea corupției în cadrul instituțiilor publice și în aplicarea de sancțiuni disuasive. Guvernul nu și-a reînnoit angajamentul anterior de a revizui legea din 2013 privind denunțătorii, care nu conține dispoziții menite să le asigure acestora o protecție corespunzătoare împotriva represaliilor. Planurile PNA de revizuire a sistemului declarațiilor de avere sunt lipsite de ambiție și noile modificări legislative adoptate în 2015 au introdus o serie de noi restricții privind accesul publicului la informații. Guvernul a luat măsuri în vederea reducerii sarcinii administrative, însă reglementările restrictive ale Ungariei în sectoarele serviciilor și mediul de reglementare volatil rămân motive de preocupare pentru întreprinderi și, astfel, generează un climat de incertitudine pentru investitori. Restricțiile operaționale și în materie de stabilire din sectorul comerțului cu amănuntul constituie bariere semnificative în ceea ce privește intrarea pe piață și extinderea. Adaosurile din sectorul comerțului cu amănuntul din Ungaria se află pe locul al treilea în UE și au crescut constant în ultimii zece ani, în timp ce indicatorul privind eficiența alocativă este printre cei mai scăzuți din UE.

               (10)Evoluțiile recente de pe piața forței de muncă din Ungaria sunt favorabile, rata șomajului scăzând la nivelurile din perioada anterioară crizei. Crearea de locuri de muncă în sectorul privat se relansează, dar programul de lucrări publice a contribuit, de asemenea, la reducerea șomajului. Programul este principala politică activă în domeniul pieței forței de muncă din Ungaria. Costul său bugetar a atins o cifră de peste patru ori mai mare în ultimii cinci ani. Cu toate acestea, programul nu pare a fi suficient pentru a îmbunătăți reintegrarea participanților pe piața deschisă a forței de muncă. În prima jumătate a anului 2015, rata persoanelor care au ieșit cu succes din acest program, ocupând un loc de muncă obișnuit, a fost de 13,1 %, dar se estimează că aproximativ 60 % dintre participanții care au plecat în perioada respectivă s-au reîntors în program în termen de 180 de zile. Acest fapt generează riscul semnificativ de blocare a participanților în cadrul programului, în special în cazul lucrătorilor slab calificați și al persoanelor din regiuni defavorizate. Deși programul vizează șomerii de lungă durată, persoanele slab calificate și șomerii care locuiesc în zone defavorizate, 47 % dintre participanții din 2015 aveau studii secundare sau terțiare. Proporția șomerilor care participă la lucrări publice este, de asemenea, importantă în regiunile în care piețele forței de muncă înregistrează rezultate bune. Este probabil ca recenta reformă a serviciului public de ocupare a forței de muncă să diminueze gradul de eficacitate al acestuia. Complexitatea administrativă a acordurilor de gestionare - în prezent, responsabilitatea în ceea ce privește serviciul public de ocupare a forței de muncă este repartizată între patru ministere - poate afecta în mod semnificativ direcționarea eficace și orientarea sporită către rezultate. Durata maximă a prestațiilor de șomaj (trei luni) este cea mai scăzută din UE și este în mod semnificativ mai scurtă decât timpul mediu necesar pentru a găsi un loc de muncă. Indicatorii sărăciei înregistrează îmbunătățiri, însă rămân ridicați, mai ales în rândul celor mai defavorizați, în special romii și copiii. Caracterul adecvat al asistenței sociale și nivelul de acoperire al acesteia reprezintă în continuare o provocare și reformele recente ar putea restricționa și mai mult condițiile de acces la o serie de prestații.

               (11)În cadrul Programului OCDE din 2012 privind evaluarea internațională a elevilor (PISA), performanța medie a elevilor din Ungaria în ceea ce privește competențele de bază a fost sub media UE, iar procentul celor cu rezultate slabe a crescut între 2009 și 2012. Influența exercitată de mediul socioeconomic și de locul unde este situată școala asupra performanței educaționale este una dintre cele mai puternice din UE. Caracterul selectiv al sistemului de învățământ adâncește decalajele de performanță dintre elevii din diferitele tipuri de școli, iar aceste decalaje se accentuează cu timpul. Lipsa unui acces egal la un învățământ general de calitate este acută în special în cazul romilor. Cu excepția educației copiilor preșcolari, în cazul căreia s-au înregistrat îmbunătățiri semnificative în ultimii ani, există în continuare decalaje mari între ratele de absolvire ale romilor și cele ale altor etnii la toate nivelurile de învățământ, și anume în învățământul primar, secundar și terțiar. Rata părăsirii timpurii a școlii rămâne ridicată în rândul romilor. Ungaria a introdus o serie de măsuri menite să combată mai eficient rezultatele școlare slabe. Totuși, detalii importante privind punerea în aplicare a acestor măsuri nu sunt disponibile, astfel încât este dificil să se evalueze impactul lor potențial. Nu s-a elaborat încă o abordare sistematică de promovare a unui învățământ general favorabil incluziunii. Planul anunțat de punere în aplicare a strategiei de combatere a părăsirii timpurii a școlii nu a fost încă publicat. Tranziția între diferitele forme și etape ale educației rămâne dificilă și reformele recente din învățământul profesional ar putea împiedica în continuare tranzițiile.

               (12)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ungariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (13)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Având în vedere riscul ridicat de deviere semnificativă, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și de 0,6 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat cu un efort mai redus, luând măsurile structurale necesare.

               2.Să reducă în continuare taxele sectoriale și să reducă sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri reduse. Să consolideze transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice prin intermediul achizițiilor publice electronice, al publicării întro mai mare măsură a procedurilor de ofertare și al îmbunătățirii în continuare a cadrului anticorupție. Să amelioreze cadrul de reglementare în sectorul serviciilor și în cel al comerțului cu amănuntul prin eliminarea reglementărilor restrictive și prin asigurarea predictibilității.

               3.Să faciliteze tranziția de la programul de lucrări publice la piața primară a forței de muncă și să consolideze alte politici active în domeniul pieței forței de muncă. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și al prestațiilor de șomaj, precum și nivelul de acoperire al acestora. Să ia măsuri de îmbunătățire a rezultatelor educaționale și să crească participarea grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general favorabil incluziunii.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 337 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 85 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

                     (10)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 519 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La data de 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urmează să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  6
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Austria ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării pentru zona euro, care este reflectată în recomandarea 1 prezentată în continuare.

               (3)Raportul de țară privind Austria pentru 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, punerea în aplicare a recomandărilor adoptate în anii precedenți și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 21 aprilie 2017, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, iar la 2 mai 2017, Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programelor statelor membre pentru fondurile structurale și de investiții europene (Fondurile ESI) care acoperă perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  8
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască și să modifice programele sale relevante finanțate din fondurile ESI, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  9
               .

               (6)În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul normei privind datoria. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2017, guvernul preconizează că deficitul global se va ameliora, ajungând la 1,0 % din PIB în 2017, după care va ajunge la 0,3 % din PIB în 2021. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,45 % din PIB până în 2016 și în continuare până la 0,5 % din PIB – va fi îndeplinit în 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 71,0 % în 2021, față de 84,6 % în 2016. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este favorabil, prevăzând o creștere puternică a investițiilor și a exporturilor în 2017 și 2018.

               (7)Din Programul de stabilitate reiese faptul că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați și al măsurilor de securitate aferente este semnificativ, prezentându-se dovezi suficiente privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Conform Comisiei, cheltuielile eligibile suplimentare din 2016 s-au ridicat la 0,25 % din PIB pentru afluxul excepțional de refugiați și 0,04 % din PIB pentru măsuri legate de securitate. În 2017, impactul suplimentar față de 2016 al măsurilor de securitate este estimat, în prezent, la 0,01% din PIB. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, afluxul de refugiați și gravitatea amenințării teroriste constituind evenimente excepționale, al căror impact asupra finanțelor publice ale Austriei este semnificativ, iar sustenabilitatea finanțelor publice nu ar fi compromisă în cazul unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare stabilită pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, pentru a se ține seama de costurile suplimentare legate de refugiați și de securitate, a fost redusă ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2016. În ceea ce privește anul 2017, în primăvara anului 2018 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în privința sumelor eligibile, pe baza datelor observate și puse la dispoziție de autoritățile austriece.

               (8)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Austriei să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu se limitează la marja permisă ca urmare a impactului bugetar al afluxului excepțional de refugiați
                  10
                și, în acest scop, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat printr-un efort mai redus. Pe baza previziunilor de primăvară din 2017 ale Comisiei, este necesar ca soldul structural să rămână stabil în 2017, ținând seama de alocațiile primite. Conform previziunilor Comisiei, există riscul unei abateri de la această cerință în 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, Austria ar trebui să asigure, în 2018, o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare
                  11
                care să nu depășească 2,2 %, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri a soldului structural de 0,3 % din PIB
                  12
               . În contextul nemodificării politicilor, Austria s-ar confrunta cu riscul unei abateri de la această cerință în 2018. În același timp, se preconizează că Austria se va conforma normei privind datoria în 2017 și 2018. În ansamblu, Consiliul consideră că Austria trebuie să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea în 2017 și 2018.

               (9)Cheltuielile cu pensiile și asistența medicală reprezintă un risc mediu pentru sustenabilitatea fiscală pe termen mediu și lung, din cauza îmbătrânirii rapide a populației. Cheltuielile publice pentru pensii ale Austriei sunt relativ mari comparativ cu restul Europei și se preconizează o creștere cu 0,5 puncte procentuale din PIB până în 2060. Aceasta este comparabilă cu media UE, preconizată a scădea cu 0,2 puncte procentuale din PIB în aceeași perioadă. Vârsta efectivă de pensionare, care rămâne scăzută în pofida reformelor recente, reprezintă unul din factorii care atrag după sine cheltuieli mai mari cu pensiile. În prezent, vârsta de pensionare este de 60 de ani și 3 luni, cu mult sub nivelul mediei în UE de 63 de ani și 6 luni la bărbați, și 62 de ani și 6 luni la femei (în 2014). În plus, vârsta legală de pensionare de 60 de ani pentru femei este printre cele mai scăzute din UE și se va începe armonizarea cu cea a bărbaților de-abia în 2024. Corelarea vârstei legale de pensionare cu schimbările privind speranța de viață ar contribui la asigurarea sustenabilității pensiilor în contextul îmbătrânirii populației, inclusiv contribuind la creșterea vârstei de pensionare efective.

               (10)În ceea ce privește asistența medicală, se preconizează o creștere semnificativă a cheltuielilor publice pe termen mediu și lung, care se află deja la niveluri ridicate, și anume cu 1,3 puncte procentuale din PIB până în 2060, comparativ cu media UE de 0,9 puncte procentuale. Principalul factor care conduce la cheltuieli mari pentru asistență medicală este marele sector spitalicesc, în timp ce asistența medicală în ambulatoriu, mai puțin costisitoare, este insuficient utilizată. Proporția cheltuielilor spitalicești în costurile totale pentru asistență medicală este una dintre cele mai mari din UE. Inițiativele recente au vizat consolidarea furnizării asistenței medicale primare, în consecință trebuie să fie puse în aplicare în totalitate, inclusiv prin sprijinirea noilor acorduri financiare dintre furnizorii de asistență medicală și fondurile de securitate socială. În plus, sectorul spitalicesc al Austriei recurge insuficient la achiziții publice eficiente, cum ar fi licitațiile europene (0,23 % din PIB comparativ cu media UE de 0,62), la agregarea achizițiilor publice și la criteriile de atribuire nelegate de prețuri.

               (11)Legea egalizării financiare din 2017 a contribuit la simplificarea relațiilor financiare dintre diferitele niveluri ale guvernării din Austria. Cu toate acestea, cadrul fiscal din Austria rămâne excesiv de complex în ceea ce privește competențele și dispozițiile financiare și este afectat în continuare de decalajele dintre competențele limitate de colectare de venituri și responsabilitățile mai mari în ceea ce privește cheltuielile guvernelor locale și federale.

               (12)Reforma fiscală din 2016 a redus sarcina fiscală de la 49,5 % la 46,7 %, cu toate acestea rămâne relativ mare comparativ cu media UE de 40,6 % (cifrele se referă la un lucrător cu venit mediu, celibatar fără copii). În absența unei indexări la inflație a tranșelor de impozitare, sarcina fiscală va crește din nou treptat ca efect al progresiei reci anuale. Prin contrast, se recurge insuficient la surse de venit favorabile creșterii, cum ar fi impozitele periodice pe proprietate, în principal din cauza faptului că baza de impozitare este depășită. Veniturile provenite din impozitele periodice pe proprietate în Austria sunt foarte scăzute, de 0,2 % din PIB comparativ cu media UE de 1,6 % din PIB în 2014. În mod similar, rata implicită de impozitare la energie în Austria este relativ scăzută, ceea ce indică un potențial neexploatat al taxelor de mediu, care includ, de asemenea, stimulente pentru comportamente pozitive.

               (13)Piața muncii are performanțe mai bune în Austria decât în majoritatea statelor membre ale UE, însă rămân anumite provocări. În special, potențialul femeilor pe piața muncii este insuficient utilizat, așa cum reiese din marile diferențe de remunerare dintre bărbați și femei, ca urmare, printre altele, a ponderii ridicate a locurilor de muncă cu fracțiune de normă. În 2015, diferența de remunerare dintre bărbați și femei era de 21,7 %, comparativ cu media UE de 16,3 %. Ponderea mare și peste medie a femeilor care lucrează cu fracțiune de normă este determinată în mare parte de responsabilitățile acestora privind îngrijirea copiilor și a bătrânilor. Numărul de locuri din centrele de îngrijire a copiilor cu vârsta sub 3 ani era de 25,5 % în 2015, în continuare semnificativ mai mic decât obiectivul de la Barcelona de 33 %.

               (14)Austria a depășit deja obiectivele naționale din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de educație. Cu toate acestea, rezultatele educației depind considerabil de contextul socioeconomic, astfel cum confirmă rezultatele PISA OCDE din 2015. În plus, rezultatele școlare obținute de copiii care provin din familii de migranți sunt considerabil mai slabe decât ale celorlalți copii. În 2015, probabilitatea abandonului școlar înainte de absolvirea nivelului de învățământ secundar superior era mai mare în rândul copiilor născuți în străinătate decât în cazul copiilor născuți în Austria. Provocarea integrării îi afectează și pe copiii născuți în Austria din familii de imigranți. De asemenea, Austria se confruntă cu dificultăți legate de integrarea în sistemul său educațional a unui mare număr de solicitanți de azil și de refugiați.

               (15)Evoluțiile din sectorul bancar indică o îmbunătățire constantă, deși lentă. Capitalizarea băncilor austriece rămâne sub nivelul băncilor din UE, iar capacitatea lor de a genera profit pe piața internă s-a aflat sub presiune. În ceea ce privește operațiunile internaționale, calitatea și rentabilitatea activelor s-a îmbunătățit în continuare pe mai multe piețe din Europa Centrală, Europa de Est și de Sud-Est, dar rămân zone de vulnerabilitate. Între timp, creșterea prețurilor imobiliare și revigorarea creditelor ipotecare evidențiază importanța măsurilor macroprudențiale.

               (16)În 2016, în Austria s-a înregistrat o creștere a investițiilor, însă există în continuare puncte slabe în ceea ce privește investițiile efectuate de IMM-uri, precum și în sectorul serviciilor. Austria a recunoscut rolul pe care înființarea de întreprinderi și creșterea economică puternică îl au atât pentru noile investiții (și anume, cele care depășesc investițiile de înlocuire), cât și pentru crearea de locuri de muncă. Prin urmare, Austria și-a stabilit obiective ambițioase pentru a facilita transformarea digitală, precum și pentru a aborda situația ratei de obicei scăzute a înființării de întreprinderi (7,4 % comparativ cu media din UE de 10,8 %) și a creșterii întreprinderilor (o rată de 7,3 % a firmelor cu un nivel de creștere ridicat comparativ cu media din UE de 9,2 %). Au fost anunțate deja unele măsuri specifice, care combină diminuarea obstacolelor în calea investițiilor cu îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru finanțarea capitalului propriu, promovarea spiritului antreprenorial și stimulente în domeniul impozitării.

               (17)În sectorul serviciilor pentru întreprinderi și al profesiilor reglementate rămân obstacole de reglementare mari, nivelul restricțiilor fiind mai mare decât media din UE, în special în cazul arhitecților și al inginerilor. În plus, în cazul acestor profesii, dar și al avocaților, contabililor, consultanților fiscali, agenților de brevete, agenților imobiliari și ghizilor, rata de reînnoire a întreprinderilor este semnificativ mai scăzută decât media din UE, ceea ce pare să indice că dinamismul și concurența sunt relativ scăzute în ceea ce privește serviciile profesionale din Austria. Aceste obstacole includ, printre altele (1) restricțiile privind acționariatul și forma societăților comerciale pentru arhitecți, ingineri și avocații specializați în brevete, (2) restricții multidisciplinare pentru arhitecți și ingineri, precum și (3) domenii de aplicare deosebit de ample ale activităților rezervate pentru arhitecți, ingineri și ghizi turistici. Diminuarea acestor obstacole ar putea avea drept efect o concurență mai intensă, care ar putea conduce la intrarea pe piață a mai multor firme, precum și la beneficii pentru consumatori, prin scăderea prețurilor. În ianuarie 2017 au fost formulate recomandări pentru rezolvarea acestei situații, în cadrul unei comunicări a Comisiei, ca parte a unui pachet de măsuri menite să elimine obstacolele de pe piața serviciilor
                  13
               .

               (18)Austria a depus eforturi considerabile pentru primirea solicitanților de azil și pentru integrarea refugiaților, dar și a altor imigranți. Cu toate acestea, integrarea pe piața muncii a persoanelor care provin din familii de migranți, în special a femeilor născute în afara UE și a refugiaților în căutarea unui loc de muncă, a rămas o provocare.

               (19)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2017. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare.

               (20)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său
                  14
                este reflectat îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să pună în aplicare politica sa fiscală în conformitate cu cerințele prevăzute în componenta preventivă din Pactul de stabilitate și de creștere, ceea ce implică realizarea obiectivului său bugetar pe termen mediu în 2018, ținând seama de marjele permise pentru evenimente neobișnuite. Să asigure sustenabilitatea sistemului de asistență medicală și a sistemului de pensii. Să raționalizeze și să simplifice competențele la diferite niveluri de guvernare și să alinieze responsabilitățile acestora privind finanțarea și cheltuielile.

               2.Să îmbunătățească participarea femeilor la piața forței de muncă, inclusiv prin furnizarea de servicii de îngrijire cu program continuu. Să ia măsuri pentru îmbunătățirea nivelului de educație al tinerilor defavorizați, în special a celor care provin din familii de migranți. Să promoveze investițiile în sectorul serviciilor prin reducerea obstacolelor de natură administrativă și normativă, facilitarea intrării pe piață și a creșterii economice a companiilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 519 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, și P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM (2016) 725 final.

                     (5)
                  COM (2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 85 final.

                     (8)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (9)

                        COM (2014) 494 final.

                     (10)
                  Austriei i se permite să se abată de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017 și 2018 pentru a compensa impactul bugetar suplimentar legat de afluxul excepțional de refugiați și de măsurile de securitate luate în 2015 și, respectiv, în 2016, având în vedere că abaterile temporare sunt reportate în fiecare caz pe o perioadă totală de trei ani.

                     (11)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, exclusiv cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral de veniturile provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea capitalului fix brut finanțată la nivel național este repartizată pe o perioadă de 4 ani. Sunt luate în considerare măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor prevăzute de lege. Măsurile cu caracter excepțional privind atât veniturile, cât și cheltuielile, sunt compensate.

                     (12)
                  În ceea ce privește Austria, cerința de ajustare în 2018 ține seama de alocația acordată în 2016 ca urmare a evenimentelor neobișnuite, întrucât abaterile temporare sunt reportate pentru o perioadă de trei ani.

                     (13)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (14)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 339 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro
                  7
               . Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016. În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Țările de Jos ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

               (2)Raportul de țară privind Țările de Jos pentru 2016
                  8
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate de Țările de Jos în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat.
                  9
                În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În particular, este esențial să se abordeze excedentul de cont curent semnificativ și persistent, care reflectă caracteristici structurale ale economiei și definirea politicilor în ceea ce privește societățile nefinanciare. Având în vedere dimensiunea țării, excedentul de cont curent al Țărilor de Jos exercită un impact negativ moderat, dar care nu este neglijabil, asupra performanței economice a zonei euro. Este, de asemenea, esențial să se abordeze nivelul foarte ridicat al datoriei gospodăriilor.

               (3)La 28 aprilie 2016, Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  10
               .

               (5)În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, la 0,1 % din PIB în 2019. În același timp, guvernul prevede o deteriorare în 2016 a soldului structural recalculat
                  11
                la -1,4 % din PIB și o îmbunătățire ulterioară. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2019. Cu toate acestea, pe baza soldului structural recalculat, obiectivul bugetar pe termen mediu ar fi deja atins în 2018. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 65,4 % în 2016 și va descrește apoi treptat la 58,9 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul ca Țările de Jos să se abată de la cerințele componentei preventive în 2016 și în anii 2016 și 2017 cumulați, în contextul în care politicile rămân neschimbate. Se estimează că Țările de Jos vor respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și, după încheierea perioadei de tranziție, criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este probabil ca Țările de Jos să respecte în linii mari dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității atât în 2016, cât și în 2017.

               (6)Creșterea înregistrată recent în ceea ce privește ocuparea forței de muncă se poate explica pe deplin prin creșterea numărului de persoane încadrate în muncă în baza unui contract pe durată determinată și a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă. Deși Țările de Jos au luat măsuri pentru a aborda acest aspect, este necesară o abordare mai cuprinzătoare. Rata redusă a tranziției de la contractele pe durată determinată la contractele pe durată nedeterminată reprezintă în continuare un risc de segmentare a pieței muncii. Procentul ridicat și în creștere al contractelor pe durată determinată se observă în contextul diferențelor semnificative dintre dispozițiile de protecție a locurilor de muncă în cazul contractelor pe durată determinată, pe de o parte, și al contractelor de muncă pe durată nedeterminată, pe de altă parte. Persoanele care desfășoară o activitate independentă și care nu au proprii salariați sunt de cele mai multe ori insuficient asigurate în caz de invaliditate, șomaj și vârstă înaintată, ceea ce ar putea afecta sustenabilitatea sistemului de securitate socială pe termen lung. S-au introdus o serie de măsuri care au redus disparitățile dintre contractele pe durată nedeterminată și cele pe durată determinată. Regimul fiscal favorabil și lipsa obligației de a plăti unele contribuții de asigurări sociale continuă să ofere stimulente financiare pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă.

               (7)O provocare-cheie în abordarea gradului de îndatorare ridicat al gospodăriilor este reprezentată de piața locuințelor, unde modelele de finanțare pentru locuințe și modelele de economii sectoriale sunt determinate de rigiditățile și stimulentele cu efect de denaturare a concurenței care s-au acumulat de-a lungul deceniilor. Tendința gospodăriilor de a se îndatora oferind drept garanție bunuri imobiliare se explică în mare parte prin existența de mult timp a unor stimulente fiscale, în special deductibilitatea fiscală a dobânzilor ipotecare. Începând din 2012, s-au pus în aplicare o serie de măsuri pentru a aborda parțial această situație, însă măsurile nu au fost accelerate, așa cum sugera recomandarea. Dezvoltarea unei piețe private a închirierilor care să funcționeze bine este îngrădită de subvenții în celelalte subsectoare ale locuințelor. Sectorul locuințelor sociale este unul dintre cele mai mari din UE, însă locuințele nu sunt întotdeauna alocate eficient persoanelor care au într-adevăr nevoie de ele. În sectorul locuințelor sociale s-a introdus un grad mai mare de diferențiere a chiriilor în funcție de venit. Întreprinderile de construcții de locuințe vor trebui să își separe activitățile de interes economic general (și anume, cele din domeniul locuințelor sociale) de celelalte activități. În condițiile în care s-au eliminat unele dintre stimulentele cu efect de denaturare care corelau chiriile de venituri de pe piața locuințelor sociale, este oportun ca această parte a recomandării anterioare să pună acum accentul pe monitorizarea situației. În același timp, piața locuințelor este în continuare denaturată în mod semnificativ și favorizează în continuare îndatorarea gospodăriilor. Sunt necesare progrese suplimentare în privința acestor aspecte.

               (8)Pe lângă denaturările de pe piața locuințelor, contribuțiile nefiscale obligatorii la cel de al doilea pilon al sistemului de pensii afectează venitul disponibil al gospodăriilor. Cel de al doilea pilon al sistemului de pensii are rezultate bune în ceea ce privește calitatea și adecvarea, însă are neajunsuri în ceea ce privește echitatea între generații, transparența și reziliența la șocuri economice. În ultimii ani, sustenabilitatea sistemului de pensii s-a îmbunătățit prin mărirea vârstei de pensionare la 67 de ani până în 2021 și ulterior prin corelarea acesteia cu speranța de viață. În medie, contribuțiile la pensii au scăzut, deoarece s-a redus rata maximă de acumulare a scutirilor fiscale. Distribuția adecvată în cadrul aceleiași generații și între generații a costurilor și a riscurilor, dincolo de normele adoptate cu privire la indexare și rezervele financiare (cadrul de evaluare financiară), ar ajuta gospodăriile să își aloce mijloacele financiare într-un mod mai favorabil creșterii economice. Guvernul și-a anunțat intenția de a reforma în mod considerabil cel de al doilea pilon de pensii, cu implicarea partenerilor sociali, în scopul de a crea un sistem mai transparent și mai echitabil din punct de vedere actuarial.

               (9)Investițiile au scăzut în mod semnificativ în perioada crizei economice și de atunci s-au redresat doar parțial. Nivelul scăzut al investițiilor la nivelul întregii economii pare a avea un puternic caracter ciclic. Acesta a fost cauzat de încetinirea creșterii pe piața locuințelor și de opțiunile de consolidare fiscal-bugetară. Dacă barierele în calea investițiilor par a fi minore, în schimb nivelul redus al investițiilor în sectorul construcțiilor și în energia din surse regenerabile pare a fi legat de incertitudinea de pe piață și de factori de reglementare. În pofida ameliorării condițiilor de creditare, riscurile privind noile împrumuturi sunt amplificate în contextul financiar actual. Cheltuielile guvernamentale cu cercetarea și dezvoltarea (C-D) sunt în scădere din 2014, în timp ce cheltuielile private cu C-D se mențin la un nivel scăzut. Prin urmare, s-a recomandat Țărilor de Jos să redirecționeze cheltuielile publice către sprijinirea investițiilor în C-D și să depună eforturi pentru îmbunătățirea cheltuielilor cu C-D ale sectorului privat. Cheltuielile publice și private cu C-D sunt reduse comparativ cu nivelul de instruire, rezultatele școlare și dezvoltarea economică.

               (10)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-3 de mai jos.

               (11)În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul
                  12
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (12)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a prezentei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Țările de Jos să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să limiteze abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de 0,6 % din PIB în 2017. Să prioritizeze cheltuielile publice, astfel încât să sprijine efectuarea mai multor investiții în cercetare și dezvoltare.

               2.Să abordeze barierele rămase în calea angajării de personal cu contracte pe durată nedeterminată și să faciliteze tranziția de la contractele pe durată determinată la contractele pe durată nedeterminată. Să abordeze creșterea semnificativă a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă fără a avea angajați proprii, inclusiv prin reducerea denaturărilor fiscale care favorizează activitățile independente, fără a compromite antreprenoriatul și prin promovarea accesului persoanelor care desfășoară o activitate independentă la servicii de protecție socială convenabile.

               3.Să ia măsuri pentru ca cel de al doilea pilon al sistemului de pensii să devină mai transparent, mai echitabil între generații și mai rezilient la șocuri. Să ia măsuri în vederea reducerii denaturărilor rămase pe piața locuințelor și a favorizării îndatorării gospodăriilor, în special prin reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Soldul structural astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.