                              COMISIA
                              EUROPEANĂ

                                                       Bruxelles, 13.5.2015
                                                       COM(2015) 268 final

                                         Recomandare de

                              RECOMANDARE A CONSILIULUI

             privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2015

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos
                                            pentru 2015

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                               Recomandare de

                                   RECOMANDARE A CONSILIULUI

                  privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2015

         și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos
                                                pentru 2015

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 5 alineatul (2),
     având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
     din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice2, în
     special articolul 6 alineatul (1),
     având în vedere recomandarea Comisiei Europene3,
     având în vedere rezoluțiile Parlamentului European4,
     având în vedere concluziile Consiliului European,
     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
     având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
     având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
     având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
     întrucât:
     (1)         La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o
                 nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia
                 Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se
                 concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării
                 potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
     (2)         La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare
                 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale
                 Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările

     1
              JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
              JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
     3
              COM(2015) 268.
     4
              P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

RO                                                    2                                                  RO
 ---pagebreak---             pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea
            formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama
            în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.
     (1)    La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
            reformă al Țărilor de Jos pentru 2014 și a emis un aviz privind Programul de
            stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în
            conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/20135, Comisia a prezentat avizul său
            privind proiectul de plan bugetar al Țărilor de Jos pentru 20156.
     (2)    La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii7, care marchează
            începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru
            2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a
            adoptat Raportul privind mecanismul de alertă8, în care a identificat Țările de Jos ca
            fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț
            aprofundat.
     (3)    La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea
            investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări
            bugetare responsabile și favorabile creșterii.
     (4)    La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară al Țărilor de Jos pentru
            20159, în care a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește
            punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.
            Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat în temeiul
            articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia
            concluzionează că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care
            necesită măsuri de politică și monitorizare. Riscurile determinate de nivelul ridicat al
            datoriei private persistă și necesită atenție, chiar dacă măsurile recente susțin
            redresarea pieței locuințelor și vor contribui la frânarea creșterii creditelor ipotecare.
            În timp ce excedentul ridicat al contului curent reflectă în parte caracteristicile
            structurale ale economiei, structura sistemelor fiscale și de pensii ar putea constitui o
            sursă de alocare ineficientă a capitalului.
     (5)    La 30 aprilie 2015, Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă
            pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de
            legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.
     (6)    În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de
            stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În programul
            său de stabilitate pentru 2015, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a deficitului
            global, la 1,8 % din PIB în 2015 și, apoi, la 0,7 % din PIB în 2018. Guvernul prevede
            să atingă obiectivul pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – în
            perioada acoperită de program. În conformitate cu Programul de stabilitate, se
            estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge vârful de 68,8 % în
            2015 și va descrește treptat la 66,1 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic
            care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În previziunile Comisiei din
            primăvara anului 2015 se estimează că soldul structural va îndeplini obiectivul pe

     5
           JO L 140, 27.5.2013, p. 11.
     6
           C(2014) 8810.
     7
           COM(2014) 902.
     8
           COM(2014) 904.
     9
           SWD(2015) 38.

RO                                                  3                                                      RO
 ---pagebreak---            termen lung și va atinge -0,3 % din PIB în 2015 și -0,4 % din PIB în 2016. Pe baza
           evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din
           primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Țările de Jos vor respecta probabil
           dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Nivelul cheltuielilor publice pentru
           cercetare și dezvoltare (C&D), de 0,84 % din PIB în 2013, este scăzut având în
           vedere nivelul instruirii și al rezultatelor școlare, precum și dezvoltarea economică a
           Țărilor de Jos. Cheltuielile publice în acest domeniu înregistrează o tendință
           descendentă din 2014, în timp ce cheltuielile private pentru C&D rămân la un nivel
           redus. Orientarea cheltuielilor publice către inovare și cercetare, în special către
           cercetarea fundamentală, și punerea în aplicare a unor politici-cadru prin care să se
           deblocheze investițiile private în C&D ar contribui la consolidarea potențialului de
           creștere pe termen lung al economiei Țărilor de Jos.
     (7)   O provocare-cheie este reprezentată de piața locuințelor, unde modelele de finanțare
           pentru locuințe și modelele de economii sectoriale sunt determinate de rigiditățile și
           stimulentele cu efect de denaturare a concurenței care s-au acumulat de-a lungul
           deceniilor. Tendința gospodăriilor de a se îndatora oferind drept garanție bunuri
           imobiliare se explică în mare parte prin existența de lungă durată a unor stimulente
           fiscale, în special deductibilitatea fiscală integrală a dobânzilor ipotecare. Începând
           din 2012, au fost puse în aplicare o serie de măsuri pentru a remedia parțial problema
           acestor stimulente. Unele dintre acestea implică ajustarea regimului fiscal aplicat
           finanțării locuințelor. Trecerea treptată la limitarea deductibilității fiscale a
           dobânzilor ipotecare și la stimularea într-o mai mare măsură a amortizării este
           asigurată. Pe de altă parte, introducerea treptată a acestei măsuri este prea lentă
           pentru a influența în mod semnificativ comportamentul de amortizare, iar
           stimulentele fiscale considerabile pentru a investi în active neproductive vor persista.
           Ponderea creditelor în valoarea garanțiilor ipotecare de 100 %, care urmează să fie
           atinsă în 2018, este încă ridicată. Piața chiriilor este restricționată de reglementări și
           de prezența unui sector foarte extins al locuințelor sociale, care se confruntă și cu
           problema unor liste lungi de așteptare. Introducerea în sectorul locuințelor sociale a
           unei diferențieri a chiriilor bazată într-o mai mare măsură pe nivelul veniturilor este
           un pas în direcția cea bună, dar impactul său este limitat. Un nou act legislativ
           impune ca întreprinderile de construcții de locuințe să își separe activitățile de interes
           economic general (și anume, cele din domeniul locuințelor sociale) de celelalte
           activități. Rămâne de văzut dacă în acest fel se va obține redirecționarea preconizată
           a locuințelor sociale către persoanele care au nevoie de acestea și se va asigura faptul
           că de locuințele sociale beneficiază persoanele defavorizate care nu au acces la
           locuințe în condiții de piață.
     (8)   Sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii a fost îmbunătățită. Pe lângă
           creșterea treptată a vârstei legale de pensionare în cadrul primului pilon, de la 65 de
           ani în 2012 la 67 de ani în 2023, iar ulterior corelarea acesteia cu speranța de viață,
           Țările de Jos au adoptat reforme ample ale pilonului cu finanțare privată al sistemului
           de pensii și ale sistemului de îngrijire pe termen lung. A fost optimizată
           supravegherea financiară a fondurilor de pensii și a fost sporită reziliența sistemului
           la șocuri financiare. Aceste măsuri au fost completate de reforme de succes care
           încurajează persoanele în vârstă să lucreze mai mult timp. Reformele în domeniul
           serviciilor de îngrijire pe termen lung au transferat responsabilitățile asupra
           municipalităților, ceea ce a determinat reducerea cheltuielilor globale și axarea pe
           creșterea eficienței. Calitatea și accesibilitatea îngrijirii pe termen lung trebuie
           monitorizată.

RO                                                4                                                     RO
 ---pagebreak---      (9)     Printre provocările care nu au fost încă depășite se numără o distribuție
             corespunzătoare a costurilor și a riscurilor, atât în cadrul aceleiași generații, cât și
             între generații, dincolo de normele de indexare adoptate și de rezervele financiare
             (cadrul de evaluare financiară), în special prin reducerea contribuțiilor plătite de
             tineri. Îmbunătățirea echității actuariale a contribuțiilor la cel de al doilea pilon de
             pensii ar ajuta gospodăriile să își aloce resursele financiare într-un mod mai favorabil
             creșterii.
     (10)    Reforma amplă a legislației privind protecția ocupării locurilor de a muncă adoptată
             în 2014 are obiectivul de a spori participarea pe piața muncii și mobilitatea. Măsurile
             fiscale care descurajează încadrarea în muncă au fost reduse. Un act legislativ
             adoptat de Parlament va stabili o cotă aplicabilă angajatorilor în ceea ce privește
             angajarea persoanelor cu handicap. Impactul acestor măsuri va putea fi pe deplin
             evaluat numai după punerea lor în aplicare. Sunt necesare măsuri suplimentare
             pentru a îmbunătăți integrarea persoanelor aflate la marginea pieței muncii, inclusiv a
             persoanelor care provin din familii de migranți.
     (11)    Ținând seama de plățile nefiscale obligatorii, în Țările de Jos sarcina fiscală este cu
             mult mai mare decât media UE și există în continuare potențial de reorientare a
             impozitării către factori care afectează mai puțin creșterea. Reforma fiscală
             planificată ar urma să contribuie la creșterea participării pe piața muncii. După
             adoptare, va trebui monitorizat cu atenție impactul acesteia.
     (12)    În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a
             politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2015.
             De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și
             măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Țărilor de Jos în anii precedenți.
             Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
             socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea cu normele și
             orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică
             globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale
             viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în
             recomandările 1-3 de mai jos.
     (13)    În lumina acestei evaluări, Comisia a examinat Programul de stabilitate al Țărilor de
             Jos și consideră10 că Țările de Jos respectă normele Pactului de stabilitate și de
             creștere.
     (14)    În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării sus-menționate,
             Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate.
             Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE)
             nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.
     (15)    În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii
             economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis
             recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Țările de
             Jos ar trebui să asigure, de asemenea, punerea în aplicare integrală și în timp util a
             acestor recomandări,

     10
            În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

RO                                                         5                                            RO
 ---pagebreak---      RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Țările de Jos să întreprindă acțiuni astfel încât:
     1.      Să redirecționeze cheltuielile publice către sprijinirea investițiilor în C&D și să
             elaboreze condiții-cadru care să stimuleze cheltuielile private pentru C&D, în scopul
             de a contracara tendința descendentă a cheltuielilor publice pentru C&D și de a
             consolida potențialul de creștere economică.
     2.      Să accelereze reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare, în vederea
             reducerii stimulentelor fiscale pentru a investi în active neproductive. Să asigure un
             mecanism de stabilire a prețurilor pentru piața chiriilor orientat într-o mai mare
             măsură spre piață și să asigure o corelare mai strânsă între chirii și veniturile
             gospodăriilor în sectorul locuințelor sociale.
     3.      Să reducă nivelul contribuțiilor la cel de al doilea pilon al sistemului de pensii pentru
             persoanele aflate la începutul carierei profesionale.
     Adoptată la Bruxelles,

                                                 Pentru Consiliu,
                                                 Președintele

RO                                                  6                                                    RO


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 342 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro
                  7
               . Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016. În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Portugalia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

               (2)Raportul de țară privind Portugalia pentru 2016
                  8
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat.
                  9
                În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelurile ridicate ale datoriei externe nete, ale datoriei private și publice și procentul mare de credite neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei rate înalte a șomajului. Persistă lacune în materie de politici în ceea ce privește piețele produselor și serviciilor, restructurarea datoriilor societăților comerciale, aspectele fiscal-bugetare și anumite domenii ale pieței forței de muncă.

               (3)La 29 aprilie 2016, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Portugaliei indică un nivel suficient de ambiție pentru a aborda dezechilibrele excesive, descrie măsuri relevante de promovare a competitivității și de reducere a datoriei private și abordează provocările identificate în raportul de țară pentru 2016 și în recomandările pentru zona euro care se axează pe necesitatea de a relansa investițiile și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice. Dacă sunt puse în aplicare integral și cu celeritate, aceste măsuri vor contribui la soluționarea dezechilibrelor macroeconomice ale Portugaliei. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care și le-a asumat Portugalia, în acest stadiu nu este necesar să se accelereze procedura privind dezechilibrele macroeconomice.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  10
               .

               (5)În prezent, Portugalia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta nu a corectat deficitul excesiv în termenul prevăzut, respectiv până în 2015, și nu a realizat efortul bugetar recomandat de Consiliu. În Programul de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv și atingerea unui deficit global de 2,2 % din PIB în 2016. Odată ce deficitul excesiv va fi fost corectat în mod durabil, Portugalia se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Se estimează că soldul structural (recalculat
                  11
               ) se va îmbunătăți doar cu aproximativ 0,35% din PIB pe an, sub nivelul necesar de 0,6 % din PIB în perioada 2016 - 2020, și că obiectivul bugetar pe termen mediu - un excedent structural de 0,25 % din PIB - nu va fi realizat în orizontul de timp al programului. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 124,8 % în 2016 și va continua să scadă la 110,3 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este mai degrabă optimist. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează că deficitul public va atinge nivelul de 2,7 % din PIB în 2016, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de tratat, și, respectiv, de 2,3 % din PIB în 2017. În condițiile în care, conform proiecțiilor, deficitul structural va crește ușor în 2016 și 2017, efortul bugetar nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. De asemenea, nu se preconizează că Portugalia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Portugalia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

               (6)În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Comisia va monitoriza constant punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse de Portugalia ca răspuns la ultima recomandare pe care Consiliul a formulat-o în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE: prin urmare, Comisia va recomanda Consiliului măsurile adecvate care trebuie luate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive.

               (7)Aplicarea în timp util și riguroasă a Legii privind cadrul bugetar reformat, a Legii privind controlul angajamentelor și îmbunătățirea în continuare a colectării veniturilor și a controlului cheltuielilor pot contribui în mod semnificativ la realizarea ajustării fiscal-bugetare necesare. Portugalia se confruntă cu o dublă provocare, și anume realizarea sustenabilității fiscale pe termen lung a sistemului de sănătate, concomitent cu menținerea nivelului de acces la sănătate prin îmbunătățirea eficienței sistemului. Deși în prezent Portugalia înregistrează una dintre cele mai mici ponderi a cheltuielilor publice în totalul cheltuielilor cu sănătatea din UE, creșterea preconizată a cheltuielilor totale ale sistemului public de sănătate cu 2,5 % din PIB până în anul 2060 este cea mai mare. În vederea abordării provocărilor legate de sustenabilitatea pe termen lung din sectorul sănătății, nu s-au luat deocamdată măsuri cuprinzătoare cu scopul de a promova prevenirea bolilor și politicile de sănătate publică, precum și de a furniza servicii de sănătate primare într-o etapă timpurie și mai puțin costisitoare. Pe termen scurt, planificarea și execuția atentă a bugetului în spitale cu scopul de a asigura lichidarea arieratelor rămâne o provocare importantă. Dacă sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii a fost abordată prin reformele recente, în schimb provocările legate de sustenabilitatea pe termen scurt și mediu nu au fost soluționate. Sistemul public de pensii este caracterizat de dependența mare de transferurile bugetare și de inegalități între generații. Întârzierile în materie de executare și lacunele de politică afectează în continuare sustenabilitatea fiscală a întreprinderilor deținute de stat, în special în sectorul transporturilor. Consolidarea măsurilor de ameliorare a eficienței în planurile lor de restructurare rămâne esențială pentru realizarea economiilor bugetare.

               (8)S-au depus eforturi considerabile pentru reducerea evaziunii fiscale prin îmbunătățirea în continuare a eficienței administrației fiscale. Se iau măsuri de combatere a fraudei fiscale, de îmbunătățire a schimbului de informații cu instituțiile financiare și de consolidare a cadrului de combatere a spălării banilor. În ciuda progreselor înregistrate, consolidarea respectării normelor fiscale poate fi îmbunătățită în continuare. Reformarea administrației fiscale, astfel încât să devină mai eficientă, ar contribui, de asemenea, la stimularea investițiilor.

               (9)Evoluția globală a salariilor a fost moderată, în concordanță cu o rată ridicată a șomajului, cu necesitatea de a promova reechilibrarea externă, precum și cu creșterea productivității pe termen mediu. Negocierile colective la nivel sectorial au fost favorabile acestei tendințe, deși caracteristicile sistemului de negociere colectivă limitează în continuare sfera ajustării la nivel de firmă. În contextul unei inflații reduse și a unei rate ridicate a șomajului, salariul minim a fost majorat în ianuarie 2016 de la 505 EUR la 530 EUR pe lună și se preconizează majorarea treptată a acestuia până la 600 EUR pe lună în 2019 (plătit de 14 ori pe an). În clasamentul UE al salariilor minime ca procent din salariul mediu, Portugalia este la mijlocul clasamentului, însă se situează printre țările cu cel mai ridicat salariu minim ca procent din salariul median. Acest lucru sugerează că distribuția salariilor din Portugalia favorizează puternic salariile mai mici și că majorarea ulterioară a salariului minim ar putea extinde rapid proporția lucrătorilor vizați, care în 2016 este de aproape un sfert din totalul angajaților. Aceste măsuri ar putea contribui la reducerea intensității sărăciei persoanelor încadrate în muncă, însă conduc, de asemenea, la o mai mare comprimare a structurii salariale, ceea ce exercită o presiune de creștere a salariilor în general. În cazul în care creșterile salariale nu sunt corelate cu creșterea productivității, aceasta riscă să prejudicieze perspectivele privind ocuparea forței de muncă și competitivitatea, în special în cazul industriilor care utilizează intensiv forță de muncă. De asemenea, riscă să reducă stimulentele pentru investițiile în competențe.

               (10)În 2014 și 2015, piața muncii din Portugalia a continuat să se redreseze și s-au depus importante eforturi de reformare a politicilor de activare, de modernizare a serviciului public de ocupare a forței de muncă și de extindere a sferei acțiunilor la tinerii neînregistrați, însă persistă unele provocări legate de punerea în aplicare. Având în vedere recenta deteriorare a situației sociale, mai ales în ceea ce privește creșterea nivelului de sărăcie în rândul copiilor, s-au luat, de asemenea, măsuri importante în vederea consolidării asistenței sociale, în special în domeniul sistemului de garantare a unui venit minim, al alocațiilor pentru copii și al pensiilor mici. Impactul acestor măsuri asupra reducerii intensității sărăciei trebuie evaluat. Cu toate acestea, absorbția numărului mare de șomeri de lungă durată rămâne o provocare, ceea ce afectează creșterea economică și situația socială. Se pot lua măsuri suplimentare de activare a șomerilor de lungă durată, prin intermediul unor politici bine definite privind piața muncii și prin consolidarea coordonării între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Odată cu redresarea economică, numărul locurilor de muncă pe durată nedeterminată a crescut, însă piața muncii este în continuare foarte segmentată. Ponderea angajaților pe durată determinată este în continuare una dintre cele mai ridicate din Europa, iar rata de trecere de la contractele pe durată determinată la cele pe durată nedeterminată este scăzută.

               (11)Nivelul ridicat de îndatorare a sectorului privat constituie în continuare o vulnerabilitate importantă pentru economia portugheză, iar întreprinderile mici și mijlocii au dificultăți în a obține finanțare, din cauza condițiilor impuse. S-au înregistrat unele progrese în reducerea îndatorării excesive a întreprinderilor și în reducerea efectului de levier al sectorului privat, însă sectorul privat din Portugalia este în continuare printre cele mai îndatorate din UE. Acesta este un impediment considerabil în calea investițiilor și a creșterii potențiale a producției. Societățile nefinanciare își ajustează bilanțurile, dar într-o măsură mai mică decât gospodăriile. Nivelul ridicat și în creștere al creditelor neperformante din sectorul întreprinderilor afectează atât bilanțurile sectorului nefinanciar, cât și pe cele ale sectorului financiar și reprezintă un obstacol major în calea investițiilor. S-au luat măsuri la diferite niveluri pentru a aborda gradul de îndatorare a întreprinderilor, dar rezultatele nu au fost notabile. Favorizarea îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților se menține la un nivel ridicat. În ultimii ani, guvernul a încercat să soluționeze această problemă prin introducerea unor norme de capitalizare redusă și a unei facilități pentru capitalurile proprii ale întreprinderilor. Cu toate acestea, în 2015, diferența în ceea ce privește costul capitalului (înainte și după impozitare) între investițiile finanțate prin îndatorare și cele finanțate prin capitaluri proprii a fost una dintre cele mai mari din UE. Accesul la credite este în continuare costisitor și dificil pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile nou înființate. Sursele alternative de finanțare precum capitalul privat, capitalul de risc, finanțarea participativă și investitorii providențiali sunt în continuare marginale și foarte puțin dezvoltate.

               (12)În pofida progreselor înregistrate, barierele de reglementare și capacitatea instituțională redusă împiedică în continuare creșterea întreprinderilor, competitivitatea și investițiile. Eficiența sistemului judiciar din Portugalia rămâne  scăzută, în special în ceea ce privește litigiile fiscale. Achizițiile publice sunt în mare parte transparente în Portugalia. Cu toate acestea, conform datelor platformei online specifice, și anume „BASE”, autoritățile contractante din Portugalia utilizează adesea procedura de atribuire directă care în perioada 2013-2015 a constituit, în medie, 87,3 % din toate contractele de achiziții publice, reprezentând 47 % din sumele totale contractate. Transparența rămâne o provocare în cazul contractelor de concesiune și a parteneriatelor public-privat, în special la nivel local și regional. Grupul de lucru pentru parteneriatele public-privat din cadrul Ministerului de Finanțe supraveghează unele parteneriate public-privat gestionate de administrația centrală, însă concesiunile și parteneriatele public-privat de la nivel regional și local nu intră în sfera monitorizării. Se înregistrează în continuare întârzieri în punerea în aplicare a reformelor în sectorul portuar și există în continuare obstacole care împiedică intrarea de noi actori în acest sector. S-a simplificat demersul de înregistrare a unei întreprinderi, dar obținerea autorizațiilor este anevoioasă și complexă, iar procedurile administrative imprevizibile afectează încrederea investitorilor. Există în continuare probleme în ceea ce privește procedurile de acces la piața construcțiilor, obținerea unei autorizații de construcție și în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a normelor simplificate de acordare a autorizațiilor de mediu. Barierele de reglementare din anumite sectoare de servicii pentru întreprinderi nu permit alocarea eficientă a resurselor, în special în ceea ce privește serviciile juridice. Reglementările privind organismele profesionale, în special cele referitoare la statutul și regulamentul intern al acestora, sunt restrictive și pot împiedica atât persoanele fizice, cât și persoanele juridice să aibă acces la profesiile relevante. Acest lucru afectează mai ales profesiile juridice, în cazul cărora prevalează, printre altele, restricții în materie de publicitate și activități multidisciplinare.

               (13)Portugalia înregistrează rezultate slabe în cooperarea dintre cercetători și mediul de afaceri, precum și în comercializarea cunoștințelor. Obstacolele în calea cooperării între universități și sectorul de afaceri sunt ridicate, atât din cauza barierelor de reglementare și a celor birocratice, cât și din cauza lipsei de stimulente pentru cooperare în sistemul academic. Acest lucru afectează capacitatea de inserție profesională a absolvenților, precum și inovarea. Lansarea noului ciclu de scurtă durată de cursuri tehnice de nivel superior (tTeSPs) a oferit noi oportunități de cooperare între institutele politehnice și actorii economici regionali, însă programele universitare rămân în afara procesului de modernizare.

               (14)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Portugaliei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscalbugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

               (15)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul
                  12
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (16)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a prezentei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2016, reducând deficitul public la 2,3 % din PIB în 2016, prin luarea măsurilor structurale necesare și prin utilizarea tuturor câștigurilor excepționale pentru a reduce deficitul și datoria. Această acțiune este în concordanță cu o îmbunătățire a soldului structural de 0,25 % din PIB în 2016. Apoi, să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în 2017. Să efectueze, până în februarie 2017, o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor la toate nivelurile administrației publice și să consolideze controlul cheltuielilor, eficiența costurilor și elaborarea corespunzătoare a bugetului. Să asigurare sustenabilitatea pe termen lung a sectorului sănătății, fără a compromite accesul la asistența medicală primară. Să reducă dependența sistemului de pensii de transferurile bugetare. Până la sfârșitul anului 2016, să redirecționeze planurile de restructurare a întreprinderilor de stat care sunt în derulare.

               2.În consultare cu partenerii sociali, să se asigure că salariul minim este consecvent cu obiectivele de promovare a ocupării forței de muncă și a competitivității în toate sectoarele.

               3.Să asigure activarea eficace a șomerilor de lungă durată și să îmbunătățească coordonarea între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele sociale. Să consolideze stimulentele pentru ca întreprinderile să efectueze angajările în baza unor contracte pe durată nedeterminată.

               4.Să ia măsuri, până în octombrie 2016, pentru a facilita curățarea bilanțurilor instituțiilor de credit și să abordeze nivelul ridicat al creditelor neperformante. Să reducă stimulentele pentru îndatorare în cadrul sistemului de impozitare a societăților și să îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor nou înființate și întreprinderilor mici și mijlocii prin intermediul pieței de capital.

               5.Să amelioreze transparența și eficiența achizițiilor publice în ceea ce privește parteneriatele public-privat și concesiunile. Până la sfârșitul anului 2016, să îmbunătățească și să accelereze procedurile administrative și de acordare a autorizațiilor, să accelereze tratarea cauzelor fiscale și să reducă barierele de reglementare, în special în cazul serviciilor pentru întreprinderi. Să stimuleze cooperarea dintre universități și mediul de afaceri.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 90 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 255 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2014 și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență al Danemarcei pentru 2014.

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Danemarca drept unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Danemarca pentru 2015
                  6
               , în care a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)La 27 martie 2015, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015, precum și Programul de convergență pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de convergență pentru 2015, guvernul prevede o creștere a deficitului global de la 1,6 % din PIB în 2015 – când acesta a fost susținut de venituri excepționale – la 2,6 % din PIB în 2016. Guvernul își propune să reducă ulterior deficitul, astfel încât în 2020 să se ajungă la un buget echilibrat. Potrivit Programului de convergență, guvernul își propune să atingă obiectivul pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – începând cu 2016. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei din PIB va scădea treptat de la 39,8 % în 2015 la 36,7 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că în 2015 soldul structural va corespunde obiectivului pe termen mediu. Potrivit acelorași previziuni există însă riscul unei anumite abateri de la obiectivul pe termen mediu în 2016, când cheltuielile nete ar putea depăși criteriul de referință cu 0,3 % din PIB. Deși se estimează că această abatere va fi temporară, întrucât creșterea cheltuielilor nete în 2016 este influențată de eliminarea treptată a măsurilor cu caracter excepțional legate de impozitarea economiilor pentru pensie, până în 2016 ar putea fi necesare măsuri suplimentare. Pe baza evaluării Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Danemarca va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)Creșterea durabilă din Danemarca este condiționată de existența pe termen lung a unei oferte de forță de muncă adecvat calificată. Prin reforma politicii active în domeniul pieței forței de muncă din 2014, Danemarca a înregistrat progrese în ceea ce privește îmbunătățirea capacității de inserție profesională a persoanelor aflate la periferia pieței forței de muncă. Reforma se află într-un stadiu incipient și este necesar ca rezultatele acesteia să fie monitorizate. Continuă să fie necesare măsuri suplimentare pentru persoanele cu cele mai reduse posibilități de participare la piața forței de muncă, după cum reiese din recomandările grupului de experți Carsten-Koch II. Nivelul scăzut de instruire, experiența limitată pe piața forței de muncă, vârsta scăzută și proveniența din familii de migranți par a constitui factori esențiali în această privință. Potențialul de integrare pe piața forței de muncă a persoanelor care provin din familii de migranți continuă, în general, să nu fie valorificat pe deplin. În ciuda cheltuielilor ridicate din sectorul învățământului danez, rezultatele educaționale se situează la un nivel mediu, în special în cazul elevilor care provin din familii de migranți. Reforma învățământului primar și secundar și a sistemelor de educație și formare profesională vizează depășirea acestei provocări. În vederea îmbunătățirii rezultatelor educaționale, este necesar ca aceste reforme să fie duse la bun sfârșit.

               (10)Îmbunătățirea competitivității este esențială pentru consolidarea redresării economice a Danemarcei. Creșterea productivității, un aspect vital în acest scop, a fost în general slabă în ultimele două decenii și a fost afectată de existența unor bariere la intrarea pe piață și a unor cerințe normative împovărătoare în sectoarele de servicii orientate spre piața internă. Conform Comisiei pentru productivitate, construcțiile și comerțul cu amănuntul sunt sectoare în care productivitatea ar putea fi îmbunătățită. Regulile aplicabile unităților de vânzare cu amănuntul sunt foarte stricte, iar pentru flexibilizarea lor nu s-a întreprins nicio măsură. Sectorul construcțiilor este caracterizat de reguli de construcție severe și de un număr ridicat de scheme de certificare. Guvernul danez a prezentat o strategie referitoare la construcții în noiembrie 2014. Strategia conține planuri bune de măsuri, cum ar fi simplificarea normelor, raționalizarea elementelor tehnice din cererile de autorizații de construire, introducerea unor standarde internaționale, armonizarea standardelor naționale și reducerea termenelor de eliberare a autorizațiilor de construire. Cu toate acestea, strategia nu a fost încă tradusă pe deplin în măsuri concrete. În domeniul autorizării și al certificării continuă să existe scheme care se suprapun și care, în unele cazuri, sunt valabile și pentru furnizarea temporară de servicii transfrontaliere. În plus, autorizațiile și certificatele emise în alte state membre nu sunt întotdeauna luate în considerare în cazul furnizorilor de servicii care doresc să își deschidă sedii în Danemarca.

               (11)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-2 de mai jos.

               (12)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Danemarcei, iar avizul său
                  7
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2015 și în 2016, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să încerce să nu se abată de la obiectivul pe termen mediu în 2016.

               2.Să mărească productivitatea, în special în sectoarele serviciilor orientate spre piața internă, cum ar fi comerțul cu amănuntul și construcțiile. Să reducă restricțiile valabile pentru unitățile de vânzare cu amănuntul și să ia măsuri suplimentare pentru îndepărtarea barierelor reprezentate de schemele de autorizare și de certificare, care persistă în sectorul construcțiilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904 final.

                     (6)
                  SWD(2015) 24 final.

                     (7)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 324 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Republica Cehă pentru 2016
                  6
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La data de 11 mai 2016, Republica Cehă și-a prezentat Programul de convergență pentru 2016, iar la data de 12 mai 2016, Programul național de reformă. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  7
               .

               (5)În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune o ușoară deteriorare a soldului global, la -0,6 % din PIB în 2016, și apoi o stabilizare generală la -0,5 % din PIB în 2017. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu - un deficit structural de 1 % din PIB - va continua să fie îndeplinit pe durata perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne la 41,1 % în 2016 și va scădea la 39,3 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru a sprijini atingerea țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va fi de -0,7 % în 2016 și de -0,9 % din PIB în 2017, peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele devieri viitoare vor fi evaluate în raport cu cerința de a menține soldul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)Pe termen lung, există riscuri la adresa sustenabilității bugetare medii pentru Republica Cehă. Acestea rezultă în principal din impactul estimat al cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației, mai ales în domeniul asistenței medicale, dar și în ceea ce privește pensiile. Dacă măsurile recent adoptate sau planificate de modificare a sistemului de pensii sunt puse în aplicare, acest fapt ar duce la o deteriorare a finanțelor publice pe termen lung. În primul rând, în februarie 2016, guvernul ceh a adoptat o legislație care îi conferă competența de a ajusta mecanismul de indexare a pensiilor într-un mod mai flexibil. În al doilea rând, se află în curs de dezbatere propuneri de plafonare a vârstei legale de pensionare la 65 de ani și de instituire a unui mecanism de revizuire la intervale regulate a vârstei de pensionare. În prezent nu există planuri de creștere a vârstei legale de pensionare, care este scăzută. În domeniul asistenței medicale, creșterea proiectată a cheltuielilor pe termen lung este, de asemenea, un motiv de îngrijorare. Republica Cehă se confruntă cu provocări în ceea ce privește îmbunătățirea guvernanței sistemului său de sănătate și a raportului cost-eficacitate al acestuia, deși o serie de măsuri se află în prezent în diverse stadii de punere în aplicare. Indicatorii arată un consum ridicat de bunuri și servicii și recurgerea într-o măsură relativ mare la serviciile medicale spitalicești, care sunt mai scumpe decât serviciile de asistență medicală ambulatorie. Datele medicale disponibile nu par a fi utilizate în mod eficace pentru a planifica și a raționaliza capacitățile de asistență medicală acordată pacienților internați. Sistemul de rambursare pentru serviciile medicale spitalicești este în curs de revizuire din cauza unor deficiențe diverse, cum ar fi eșantionul mic de spitale utilizat pentru calcularea ratelor de referință. Nu s-au explorat încă suficient opțiunile de consolidare a coordonării asistenței medicale ambulatorii, de îmbunătățire a rolului de supraveghere al practicienilor și de limitare a consumului inutil de servicii de asistență medicală ambulatorie.

               (7)Cadrul fiscal din Republica Cehă este unul dintre cele mai slabe din UE. Un pachet de reforme care abordează principalele deficiențe din acest domeniu a fost aprobat de guvern în februarie 2015, dar nu a fost încă ratificat de către parlament. Pachetul vizează transpunerea Directivei 2011/85/UE a Consiliului privind cadrele bugetare în legislația națională. Reforma propusă prevede consolidarea limitelor de cheltuieli și corelarea directă a acestora cu obiectivul bugetar pe termen mediu. În cadrul reformei, guvernul va trebui să adopte un buget care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și se va institui un consiliu bugetar independent pentru a monitoriza finanțele publice și a spori transparența.

               (8)În Republica Cehă, investițiile se situează sub media UE, calculată pe cap de locuitor, și sunt foarte concentrate în regiunea capitalei. Obstacole administrative și de reglementare continuă să afecteze eficiența mediului de afaceri și să acționeze ca o piedică în calea investițiilor. Există blocaje specifice în punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură din sectorul transporturilor și al energiei. În plus, ritmul de absorbție a fondurilor UE în timpul perioadei de programare 2007-2013 a fost lent, în special din cauza procedurilor complexe, a deficiențelor din cadrul sistemelor de gestionare și control, a ineficienței în ceea ce privește procedurile de achiziții publice și a slabei capacități administrative a organismelor implicate în punerea în aplicare a proiectelor. În ceea ce privește infrastructura de transporturi, printre barierele administrative din calea investițiilor se numără procedurile îndelungate de acordare a autorizațiilor de utilizare a terenurilor și întârzierile cauzate de procedurile de formulare a plângerilor la Oficiul Antimonopol. În ceea ce privește eficiența energetică, programele publice privind reducerea intensității energetice au fost fragmentate și ineficiente din punctul de vedere al costurilor. Există indicii conform cărora economiile de energie nu se îmbunătățesc în conformitate cu planul național de acțiune privind eficiența energetică. În ceea ce privește serviciile, există unele dovezi cu privire la caracterul restrictiv al reglementărilor. Acest lucru este valabil în special pentru unele sectoare de servicii profesionale individuale, în cazul cărora obstacolele în calea accesului la profesie sau a exercitării acesteia par a fi mai mari decât media UE. Utilizarea scăzută a serviciilor publice online de calitate obstrucționează, de asemenea, mediul de afaceri și reflectă deficiențe în materie de ofertă. Serviciile de e-Guvernare nu exploatează pe deplin posibilitățile tehnologice pentru a îmbunătăți experiența de navigare a utilizatorului și gradul lor de sofisticare este printre cele mai scăzute din UE. Dovezile disponibile indică o incidență relativ ridicată a evaziunii fiscale în Republica Cehă. Rezolvarea acestei probleme, în special în ceea ce privește TVA-ul, este o prioritate pe agenda politică. Pe de altă parte, nu sunt prevăzute măsuri pentru a reduce costurile relativ ridicate aferente achitării impozitelor sau pentru a simplifica sistemul fiscal. Serviciile de completare prealabilă a declarațiilor oferite de autoritățile fiscale sunt limitate. Contribuabilii utilizează în mică măsură sistemele de depunere electronică a declarațiilor de impunere, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește TVA-ul. În plus, costurile de colectare a impozitelor sunt relativ ridicate, conform celor mai recente rapoarte internaționale. Cotizațiile sociale mari aflate în sarcina angajatorilor contribuie la un nivel global ridicat de impozitare a veniturilor salariale, iar diversificarea în alte domenii, cum ar fi impozitele pe proprietate, este limitată.

               (9)O serie de indicatori evidențiază deficiențe semnificative în administrația publică. Sau realizat unele progrese în ceea ce privește adoptarea de măsuri legislative și nelegislative în cadrul Planului anticorupție din 2015. Legea privind registrul contractelor a fost aprobată de parlament în noiembrie 2015. Punerea în aplicare în timp util și dezvoltarea sa în continuare ar îmbunătăți transparența și raportul cost-eficacitate al licitațiilor publice. Totuși, unele dintre principalele acte de combatere a corupției, cum ar fi un amendament la Legea privind conflictul de interese și o nouă lege referitoare la finanțarea partidelor politice, sunt încă pendinte. Mai multe dintre măsurile adoptate sunt greu de aplicat și au un impact limitat, în timp ce o serie de măsuri planificate sunt în mod repetat reportate în viitorul plan de acțiune. În pofida unor eforturi de remediere a deficiențelor sistemului de achiziții publice din Republica Cehă, performanța acestuia poate fi îmbunătățită în continuare în ceea ce privește concurența și, prin urmare, raportul calitate-preț. Această situație este cauzată parțial de o lipsă de formare adecvată a practicienilor din domeniul achizițiilor publice și de faptul că nu se pune în mod suficient accentul pe criteriile de calitate în atribuirea contractelor de achiziții publice. Sectorul public se sprijină în foarte mare măsură pe proceduri neconcurențiale, cu o capacitate limitată de a atrage ofertanți, în timp ce achizițiile publice agregate sunt rareori utilizate. Cu toate acestea, se preconizează că punerea în aplicare a directivelor privind achizițiile publice, transpuse recent, referitoare la modernizarea procedurilor de achiziții publice va reprezenta o oportunitate de a introduce o abordare strategică și bazată pe dovezi a politicii de achiziții publice în ceea ce privește profesionalizarea, agregarea achizițiilor publice, acordarea unei atenții sporite criteriilor de calitate și integritatea practicienilor din domeniul achizițiilor publice.

               (10)În ultimii ani s-a înregistrat o creștere semnificativă a investițiilor în cercetare și dezvoltare, însă rezultatele rămân slabe și există preocupări cu privire la sustenabilitatea infrastructurii din sectorul cercetării și dezvoltării. Sistemul ceh de cercetare se află, în prezent, într-un proces de punere în aplicare a reformelor în materie de guvernanță îndelung amânate, însă substanțiale, în special în ceea ce privește evaluarea și finanțarea. Actualul mecanism de finanțare este fragmentat, cu o coordonare insuficientă între organismele relevante și cu o repartizare neclară a responsabilităților și a priorităților. În prezent se elaborează un cadru de evaluare cuprinzător în domeniul cercetării și dezvoltării, care se referă și la finanțare, însă progresele sunt lente. S-au depus eforturi limitate pentru a întări legăturile dintre mediul academic și comunitatea de afaceri. Aceste legături sunt slăbite de un cadru de evaluare pentru instituțiile publice de cercetare care nu ține seama de nivelul de cooperare cu întreprinderile.

               (11)Reforma învățământului superior a fost adoptată de parlament în ianuarie 2016. Atractivitatea profesiei de cadru didactic rămâne o provocare, una dintre cauze fiind nivelul relativ scăzut de remunerare, iar în paralel corpul profesoral îmbătrânește. În prezent se elaborează un nou sistem de carieră pentru cadrele didactice și personalul pedagogic care să sporească atractivitatea profesiei, însă punerea sa în aplicare a fost amânată. Rezultatele educaționale sunt, în general, bune, însă acestea sunt puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Rezultatele educaționale slabe ale grupurilor defavorizate, în special ale comunității rome, reprezintă un motiv clar de îngrijorare. Se estimează că o proporție foarte mare de copii romi părăsesc timpuriu școala. Mulți copii romi beneficiază de educație în afara școlilor obișnuite și, în consecință, se confruntă cu standarde de învățare mai scăzute decât restul copiilor. Oportunitățile de formare pentru cadrele didactice care să le ajute să rezolve această problemă sunt insuficient dezvoltate, un procent scăzut de profesori participând la activități de dezvoltare profesională legate de predarea pentru grupuri mixte și educația favorabilă incluziunii. Au fost luate și au început să fie puse în aplicare un număr semnificativ de măsuri legislative și administrative în direcția unei educații favorabile incluziunii. Se preconizează că acestea vor contribui la reducerea decalajului dintre copiii romi și ceilalți copii în ceea ce privește nivelul de instruire și rezultatele obținute. În martie 2016, parlamentul a adoptat amendamente la Legea învățământului, extinzând învățământul obligatoriu la ultimul an de învățământ preșcolar și garantând copiilor de vârstă mică dreptul la un loc la grădiniță. Cu toate acestea, inegalitățile din sistemul de educație reprezintă un obstacol în calea îmbunătățirii calității capitalului uman și, de asemenea, împiedică obținerea ulterioară, de-a lungul vieții, a unor rezultate bune pe piața forței de muncă.

               (12)Situația de pe piața forței de muncă din Republica Cehă s-a îmbunătățit, dar creșterea în continuare a ratei de ocupare va depinde de participarea în mai mare măsură a grupurilor subreprezentate. Printre acestea se numără femeile care au copii de vârstă mică, lucrătorii slab calificați și membrii comunității rome. Capacitățile de sensibilizare ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, împreună cu politici active, adecvate și bine direcționate în domeniul pieței forței de muncă și cu servicii individualizate, ar contribui la creșterea participării grupurilor vulnerabile. Participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii de vârstă mică este împiedicată de o lipsă persistentă a serviciilor de îngrijire a copiilor care să fie accesibile ca preț și de calitate, în special pentru copiii în vârstă de până la trei ani, și de utilizarea limitată a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil. În ultimii ani s-au luat unele măsuri pentru a rezolva problema lipsei acestor servicii, dar se pot depune eforturi mai substanțiale.

               (13)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (14)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență și a emis un aviz
                  8
                conform căruia este de așteptat ca Republica Cehă să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

               RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să ia măsuri pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere riscurile viitoare în domeniul asistenței medicale. Să adopte o legislație menită să consolideze cadrul bugetar.

               2.Să reducă barierele administrative și de reglementare din calea investițiilor, în special în sectorul transporturilor și al energiei, și să sporească gradul de disponibilitate al serviciilor de e-Guvernare. Să adopte reformele anticorupție pendinte și să îmbunătățească practicile din domeniul achizițiilor publice.

               3.Să consolideze guvernanța în cadrul sistemului de cercetare și dezvoltare și să faciliteze legăturile dintre mediul academic și întreprinderi. Să sporească gradul de atractivitate al profesiei de cadru didactic și să ia măsuri pentru a crește incluziunea copiilor defavorizați, inclusiv a romilor, în școlile și grădinițele obișnuite. Să înlăture obstacolele din calea unei participări sporite pe piața forței de muncă a grupurilor subreprezentate, în special a femeilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 324 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 73 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.