               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  6
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovacia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate pentru zona euro care se reflectă în recomandările 1-2 de mai jos.

               (3)Raportul de țară privind Slovacia
                  7
                pentru 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 26 aprilie 2017, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  8
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  9
               .

               (6)În prezent, Slovacia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2017, guvernul își propune să îmbunătățească deficitul global, reducându-l la 1,3 % din PIB în 2017 și apoi, treptat, la 0 % din PIB în 2019 și în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2018. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 46 % până în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil.

               (7)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Slovaciei să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există în 2017 riscul unei anumite abateri de la acest obiectiv.

               (8)În 2018, având în vedere situația sa fiscal-bugetară, Slovacia ar trebui să realizeze în continuare ajustări în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare convenită de comun acord în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă se traduce prin cerința ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  10
                să nu depășească 2,9 %. Aceasta ar reprezenta o ajustare structurală de 0,5 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca și în anul 2017, și în anul 2018 să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. În general, Consiliul este de părere că Slovacia trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea cu acest obiectiv în 2017 și că noi măsuri vor fi necesare în 2018 pentru ca această țară să se conformeze dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru respectiv, având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește prezentele recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare pentru 2018 vor trebui să ia în considerare în mod corespunzător obiectivul referitor la realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Slovaciei. În acest context, Comisia intenționează să utilizeze marja de apreciere aplicabilă având în vedere situația ciclică a Slovaciei.

               (9)Finanțele publice ale Slovaciei se confruntă în continuare cu riscuri pe termen lung. Cheltuielile de sănătate reprezintă în continuare un risc pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, întrucât asigurarea unui mai bun raport cost-eficacitate al sistemului de sănătate din Slovacia rămâne o provocare. Au fost întreprinse unele demersuri în vederea raționalizării serviciilor medicale spitalicești și a reducerii costurilor aferente, dar nu sunt încă vizibile rezultate concrete. În analiza cheltuielilor din 2016 au fost identificate posibilități de economisire. Cu toate acestea, progresele pe teren în ceea ce privește realizarea unei reforme cuprinzătoare a asistenței medicale și a cheltuielilor de sănătate au fost întârziate până acum ca urmare a introducerii sistemului de grupare omogenă a bolnavilor pentru plăți în funcție de diagnostic și ca urmare a faptului că lansarea sistemelor de e-sănătate face doar progrese lente. Pe de altă parte, se preconizează că deficitul sistemului public de pensii se va dubla pe termen lung, iar vârsta de pensionare în Slovacia este printre cele mai scăzute din UE. Ajustările recente ale sistemului de pensii au fost în mare măsură ad-hoc și pe termen scurt.

               (10)Cazurile de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale au fost mai puțin frecvente și se depun eforturi pentru a spori conformarea voluntară. Îmbunătățirea colectării impozitelor a redus în mod semnificativ deficitul de încasare a TVA-ului, care era, în trecut, foarte mare. Limitarea fraudelor în materie de TVA pare să fi avut, de asemenea, un impact pozitiv asupra colectării impozitelor pe profit. Administrația financiară adoptă o abordare focalizată pe îmbunătățirea respectării legislației în materie de TVA, în special prin intermediul auditării. În același timp, sunt avute în vedere măsuri care nu sunt legate de audit pentru a consolida conformarea fiscală voluntară.

               (11)Deși situația de pe piața muncii s-a îmbunătățit ca urmare a redresării economice puternice și a creării masive de locuri de muncă, șomajul de lungă durată rămâne o problemă. Rata șomajului de lungă durată este în continuare una dintre cele mai ridicate din UE. Principalele categorii afectate de această situație sunt: romii marginalizați, mâna de lucru slab calificată și tinerii. În plus, persistă diferențe între regiuni, în estul Slovaciei rata șomajului fiind în continuare de două ori mai mare decât cea din Bratislava. Participarea adulților la învățarea pe tot parcursul vieții și educația de tip „a doua șansă” rămân la un nivel scăzut. În ciuda măsurilor destinate încurajării persoanelor cu venituri reduse să lucreze și în ciuda reformei în curs a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, există încă dificultăți în ceea ce privește introducerea unui sprijin individualizat pentru șomerii de lungă durată și pentru grupurile vulnerabile, printre altele din cauza numărului mare de astfel de cazuri. Planul de acțiune al Slovaciei privind integrarea șomerilor de lungă durată, finanțat în mare parte prin Fondul social european, urmărește să remedieze această situație cu ajutorul unei abordări cuprinzătoare a serviciilor personalizate. Acest lucru se va realiza prin furnizarea de consiliere de specialitate, prin instituirea unui nou sistem de profiluri, prin cooperarea cu agențiile private de ocupare a forței de muncă și prin realizarea de programe de formare specializate, concepute de către angajatori pe baza nevoilor de pe piața regională a muncii. Rata de participare a romilor la forța de muncă slovacă rămâne foarte scăzută, iar progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea ratei de ocupare a acestora sunt lente. Nivelul scăzut de educație și de competențe și discriminarea se numără printre factorii care contribuie la rezultatele slabe înregistrate de aceștia pe piața muncii. Rata scăzută de ocupare a femeilor aflate la vârsta maternității se explică prin durata îndelungată a concediului parental (până la trei ani), la care bărbații recurg rar, prin insuficiența structurilor de îngrijire a copiilor, în special a celor cu vârste sub trei ani, și prin recurgerea scăzută la programe de lucru flexibile.

               (12)Sistemul de învățământ este insuficient orientat către creșterea potențialului economic al Slovaciei. Rezultatele în domeniul educației și nivelul competențelor de bază rămân dezamăgitoare în raport cu standardele internaționale, acestea deteriorându-se și mai mult în perioada 2012-2015. Mai mult, persistă diferențe regionale marcante. Rezultatele slabe obținute în acest domeniu se datorează, în principal, impactului puternic al originii socioeconomice și etnice a studenților, problemelor legate de echitate, acces și incluziune, precum și atractivității relativ reduse a profesiei de cadru didactic. În ciuda majorării cu 6 % a salariilor cadrelor didactice în 2016 și a majorărilor suplimentare prevăzute pentru perioada 2017-2020, condițiile de salarizare necompetitive și posibilitățile limitate de formare continuă a cadrelor didactice se numără printre factorii care contribuie la atractivitatea încă destul de redusă a acestei profesii, în special pentru viitorii profesori tineri și pentru cei care locuiesc în regiunile mai dezvoltate ale țării. Legislația adoptată recent în materie de combatere a segregării referitoare la comunitatea romă marginalizată nu a fost încă pusă în aplicare pe deplin, astfel încât să aducă schimbări pozitive și să antreneze creșterea participării membrilor acestei comunități la un învățământ de bază favorabil incluziunii, cu un accent deosebit pe educația și îngrijirea copiilor preșcolari, precum și pe învățământul preșcolar.

               (13)Administrația publică a Slovaciei este în curs de modernizare, însă corupția rămâne problematică. Corupția continuă să fie percepută ca fiind un fenomen frecvent, ceea ce constituie un obstacol major în calea activității economice. Mecanismele de control și modalitățile de asigurare a respectării normelor de combatere a corupției par încă inadecvate, iar inițiativele de politică privind denunțarea neregulilor și societățile de tip „cutie poștală” se pot dovedi insuficiente pentru a rezolva această problemă. În plus, sectorul achizițiilor publice nu aplică cele mai bune practici în multe domenii. Sunt în curs de elaborare măsuri de formare menite să pună la dispoziția personalului competențele necesare pentru a opera un sistem de achiziții publice mai eficient. Cu toate acestea, conflictele de interese, caietele de sarcini personalizate și recurgerea excesivă la criteriile de atribuire la prețul cel mai scăzut rămân un motiv de îngrijorare și au drept rezultat o concurență prea puțin bazată pe calitate. Se semnalează în mod repetat că deficiențele din domeniul achizițiilor publice afectează eficiența alocării resurselor publice.

               (14)Ca urmare a schimbărilor frecvente ale cadrului legislativ, societățile întâmpină dificultăți, inclusiv de ordin financiar, în a se conforma legislației, iar procesele legislative și de reglementare, precum și procedurile de insolvență sunt deseori percepute ca nefiind îndeajuns de favorabile întreprinderilor. Un grup de lucru interministerial în domeniul afacerilor, condus de Secretarul de stat al Ministerului Economiei, a fost înființat recent și se așteaptă ca acesta să prezinte, până în iunie 2017, propuneri referitoare la măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri. Există în continuare, în Slovacia, bariere de reglementare majore în sectorul serviciilor pentru întreprinderi. Pentru a soluționa această problemă, au fost formulate, în luna ianuarie 2017, orientări specifice pentru fiecare profesie într-o comunicare a Comisiei privind recomandările de reformă în domeniul reglementării serviciilor profesionale, în cadrul unui pachet de măsuri pentru eliminarea barierelor de pe piețele serviciilor
                  11
               .

               (15)Îmbunătățirea eficacității, inclusiv a independenței sistemului judiciar, rămâne o provocare pentru Slovacia, deși se depun eforturi pentru a soluționa deficiențele din acest domeniu. Persistă însă preocupări referitoare la eficiența și independența sistemului judiciar. În plus, administrația publică este în continuare grevată de ineficiență, de o capacitate insuficientă și de fragmentare. Adoptarea, în octombrie 2015, a strategiei privind managementul resurselor umane și adoptarea recentă a Legii privind funcția publică sunt două demersuri pozitive. Noul Consiliu al Funcției Publice, un organism independent din punct de vedere politic, va supraveghea punerea în aplicare a principiilor legii menționate anterior, precum și a codului deontologic pentru funcționarii publici. Pe piața energiei, cadrul de reglementare complex și opac complică relațiile dintre părțile interesate. Schimbările recente în stabilirea tarifelor de distribuție demonstrează că acestea se află în continuare sub influența intereselor politice și de afaceri. Se preconizează că independența organismului de reglementare a prețurilor la energie va fi periclitată ca urmare a adoptării unei legi care îi conferă guvernului dreptul exclusiv de a-l numi pe președintele acestei autorități și Ministerelor de Economie și de Mediu dreptul de a interveni în procedurile de stabilire a prețurilor.

               (16)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Slovaciei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (17)Consiliul a examinat Programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  12
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își continue politica fiscal-bugetară în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce se traduce printr-un efort fiscal-bugetar considerabil pentru 2018. Atunci când se adoptă măsuri de politică, ar trebui să se aibă în vedere realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Slovaciei. Să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate, inclusiv prin punerea în aplicare a proiectului privind optimizarea randamentului.

               2.Să îmbunătățească măsurile de activare pentru grupurile defavorizate, inclusiv prin punerea în aplicare a planului de acțiune pentru șomerii de lungă durată și prin furnizarea unor servicii individualizate și a unor activități de formare specializate. Să sporească oportunitățile de angajare pentru femei, în special prin punerea la dispoziție a unor servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate. Să amelioreze calitatea învățământului și să sporească participarea romilor la un învățământ de bază favorabil incluziunii.

               3.Să îmbunătățească transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice și să intensifice lupta împotriva corupției prin asigurarea unei mai bune respectări a legislației existente. Să adopte și să pună în aplicare un plan cuprinzător de reducere a barierelor administrative și de reglementare cu care se confruntă întreprinderile. Să sporească eficacitatea justiției, inclusiv prin reducerea duratei cauzelor civile și comerciale.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final..

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM (2016) 725 final.

                     (5)
                  COM (2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (9)

                        COM (2014) 494 final.

                     (10)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final și COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


                               COMISIA
                               EUROPEANĂ

                                                       Bruxelles, 13.5.2015
                                                       COM(2015) 269 final

                                         Recomandare de

                              RECOMANDARE A CONSILIULUI

                 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2015

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru
                                                 2015

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                                Recomandare de

                                   RECOMANDARE A CONSILIULUI

                     privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2015

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru
                                                 2015

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 5 alineatul (2),
     având în vedere recomandarea Comisiei Europene2,
     având în vedere rezoluțiile Parlamentului European3,
     având în vedere concluziile Consiliului European,
     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
     având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
     având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
     având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
     întrucât:
     (1)         La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o
                 nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia
                 Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se
                 concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării
                 potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
     (2)         La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare
                 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale
                 Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările
                 pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea
                 formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama
                 în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

     1
             JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
             COM(2015) 269.
     3
             P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

RO                                                    2                                                   RO
 ---pagebreak---      (3)    La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
            reformă al Austriei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate
            al Austriei actualizat pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu
            Regulamentul (UE) nr. 473/20134, Comisia a prezentat avizul său privind proiectul
            de plan bugetar al Austriei pentru 20155.
     (4)    La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii6, care marchează
            începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru
            2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011,
            Raportul privind mecanismul de alertă7, în care nu a identificat Austria ca fiind unul
            dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.
     (5)    La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea
            investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări
            bugetare responsabile și favorabile creșterii.
     (6)    La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Austria pentru
            20158, în care a evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în
            aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.
     (7)    La 21 aprilie 2015, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015
            și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre
            cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.
     (8)    În prezent, Austria este vizată de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și
            de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în perioada 2014-2016.
            În cadrul Programului de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune să
            îmbunătățească treptat deficitul global, la 2,2 % din PIB în 2015 și apoi la 0,5 % din
            PIB în 2019. Conform programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu – un
            deficit structural de cel mult 0,45 % din PIB – a fost realizat în 2014, iar guvernul își
            propune să respecte obiectivul pe termen mediu pe parcursul întregii perioade
            acoperite de program. Cu toate acestea, soldul structural recalculat indică o abatere
            de la obiectivul pe termen mediu începând din 2015. Se așteaptă ca ponderea datoriei
            guvernamentale în PIB să ajungă la un nivel maxim de 86,8 % în 2015, pentru ca
            apoi să scadă treptat la 79,7 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza
            previziunilor bugetare din program este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile menite
            să sprijine, începând cu 2016, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient
            detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se preconizează
            că, în 2015, soldul structural va devia cu 0,4 % din PIB de la obiectivul pe termen
            mediu. Abaterea va fi semnificativă în 2016, având în vedere proiecția privind
            înrăutățirea soldului structural cu 0,6 % din PIB, în comparație cu ajutarea structurală
            de 0,3 % din PIB care este necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen
            mediu. Acest lucru ar presupune o abatere de aproximativ 0,9 % din PIB de la cerința
            Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri
            suplimentare. În același timp, conform Programului de stabilitate și previziunilor
            Comisiei din primăvara anului 2015, datoria brută se va menține pe o traiectorie
            descendentă, respectând regula tranzitorie privind datoria, în 2015 și 2016. Pe baza

     4
           JO L 140, 27.5.2013, p. 11.
     5
           C(2014) 8811 final, 28.11.2014.
     6
           COM(2014) 902, 28.11.2014.
     7
           COM(2014) 904 final, 28.11.2014.
     8
           SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.

RO                                                 3                                                    RO
 ---pagebreak---             evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din
            primăvara anului 2015, Consiliul este de părere că există un risc ca Austria să nu
            respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.
     (9)    Relațiile dintre diferitele niveluri de guvernare sunt în continuare complexe și
            generează pierderi de eficiență în sectoarele vitale din administrația publică. Austria
            rămâne una dintre țările cu cel mai scăzut nivel al taxelor și impozitelor stabilite la
            nivel subnaţional ca procentaj din PIB. În ciuda acestui nivel scăzut de autonomie
            fiscală, administrațiile subnaționale au mai multe responsabilități în materie de
            cheltuieli, precum și responsabilități administrative. Nivelul ridicat de complexitate
            și necorelarea responsabilităților în materie de venituri și a celor în materie de
            cheltuieli nu favorizează punerea în aplicare a reformelor de politică ample.
     (10)   Sustenabilitatea bugetară pe termen lung a sistemului de pensii din Austria este în
            continuare afectată de deficiențe structurale. Reformele realizate până acum de
            Austria nu par a fi suficiente pentru a asigura sustenabilitatea bugetară pe termen
            lung a sistemului. În primul rând, vârsta efectivă de pensionare este în continuare
            considerabil mai mică decât vârsta legală de pensionare. În al doilea rând, vârsta
            legală de pensionare a femeilor este cu mult mai mică decât cea a bărbaților și nu va
            fi majorată până în 2024. În al treilea rând, vârsta legală de pensionare nu este
            deocamdată corelată cu speranța de viață din Austria, care crește în mod constant.
            Austria a luat unele măsuri în vederea creșterii vârstei efective de pensionare, care în
            prezent este de 59,7 ani (2014), dar care rămâne sub media de 63,1 ani din UE
            (2013). Au fost puse în aplicare măsuri menite să reducă posibilitățile de a beneficia
            de regimurile de pensionare anticipată și de invaliditate, prelungind astfel viața
            activă. De asemenea, penalitatea aplicată anual pentru pensionarea anticipată a fost
            majorată, iar perioada de cotizație la sistemul de pensii necesară pentru a putea
            beneficia de aceste regimuri a fost prelungită. Este în continuare neclar dacă efectele
            bugetare pozitive preconizate ale acestor măsuri se vor concretiza.
     (11)   În Austria, cheltuielile pentru îngrijirile medicale se numără printre cele mai ridicate
            din UE. O reformă a sistemului de sănătate care este în curs de desfășurare
            (20132016) vizează stabilizarea acestora ca proporție din PIB începând din 2016.
            Cu toate acestea, chiar și în cazul în care reformele sunt încununate de succes,
            sustenabilitatea bugetară și eficiența sistemului de sănătate se confruntă în continuare
            cu provocări structurale. În prezent, ar trebui luate măsuri care să vizeze perioada de
            după 2016. De exemplu, un număr mai mare de pacienți ar trebui să fie tratați în
            unități multidisciplinare de îngrijire primară ambulatorie, iar durata medie de
            internare pentru tratamentele spitalicești ar trebui redusă și mai mult.
     (12)   Asigurarea disponibilității pe termen lung a unei forței de muncă calificate în mod
            corespunzător rămâne o provocare pentru Austria. Rata șomajului, de aproximativ
            5,6 %, este printre cele mai scăzute din UE, însă potențialul de integrare pe piața
            muncii al anumitor părți din forța de muncă nu este pe deplin valorificat. Austria a
            întreprins unele măsuri menite să prelungească viața activă, să faciliteze mai mult
            participarea pe piața forței de muncă a femeilor și să exploateze mai bine potențialul
            participanților la piața forței de muncă proveniți din familii de migranți, inclusiv prin
            îmbunătățirea recunoașterii calificărilor acestora. Cu toate acestea, reformele recente
            trebuie monitorizate îndeaproape și sunt necesare mai multe măsuri pentru a
            valorifica pe deplin potențialul de integrare pe piața muncii al acestor grupuri.
     (13)   La 13 martie 2015, Austria a prezentat o reformă fiscală cuprinzătoare menită să
            redefinească tranșele și ratele de impozitare pe venitul persoanelor fizice, în special

RO                                                 4                                                    RO
 ---pagebreak---             prin reducerea de la 36,5 % la 25 % a cotei de bază pentru impozitul pe venitul
            persoanelor fizice. Se estimează că facilitatea fiscală se ridică la 4,9 miliarde EUR, în
            timp ce se preconizează cheltuieli suplimentare în valoare de 300 de milioane EUR
            pentru a sprijini politica familială și activitățile de cercetare. În cadrul propunerii,
            reorientarea fiscală va fi finanțată parțial prin combaterea evaziunii fiscale, reducerea
            cheltuielilor publice, creșterea la 13 % a cotelor reduse de TVA în anumite domenii
            și creșterea impozitului pe veniturile din capital de la 25 % la 27,5 %. Aceste planuri
            de reformă sunt, în general, conforme cu recomandările Consiliului din 2014. Este
            probabil ca acestea să sporească stimulentele pentru încadrarea în muncă a
            persoanelor cu potențial modest de câștig și a celei de a doua persoane care
            contribuie la venitul familiei și să favorizeze venitul disponibil. Cu toate acestea,
            reforma ar trebui să fie pusă în aplicare în așa fel încât să nu afecteze bugetul.
     (14)   Sistemul școlar din Austria este caracterizat de un număr scăzut de persoane care
            părăsesc timpuriu școala, cu mult sub media UE. Un sistem puternic și funcțional de
            educație și formare profesională oferă un număr mare de lucrători cu înaltă calificare.
            Cu toate acestea, îmbunătățirea rezultatelor sistemului de învățământ și, prin urmare,
            a capacității de inserție profesională a tinerilor cu o situație socioeconomică precară,
            în special a celor proveniți din familii de migranți, rămâne o provocare. Evaluarea
            punerii în aplicare a unui nou sistem de învățământ secundar (Neue Mittelschule) a
            evidențiat deficiențe care nu au fost încă remediate.
     (15)   În contextul semestrului european, Consiliul a recomandat în mod constant Austriei
            să îmbunătățească și să încurajeze concurența în domeniul serviciilor, însă măsurile
            adoptate până acum au fost limitate. Există în continuare cerințe privind forma
            juridică, acționariatul și tarifele aplicabile pentru mai multe profesii, ceea ce creează
            bariere de reglementare în calea accesului pe piață și împiedică profesioniștii sau
            societățile profesioniste din alte state membre să demareze o afacere în Austria. În
            contextul exercițiului de evaluare reciprocă, Austria își revizuiește normele privind
            accesul la profesie și exercitarea de activități profesionale pentru a evalua dacă
            acestea sunt proporționale și în interesul general. În comparație cu autoritățile din
            domeniul concurenței din alte state membre, Autoritatea federală în domeniul
            concurenței nu dispune de resursele necesare, ceea ce o împiedică să acționeze mai
            eficient.
     (16)   Sectorul bancar din Austria își menține reziliența, dar se confruntă în continuare cu o
            serie de provocări, atât pe plan național, cât și în ceea ce privește expunerile externe
            vulnerabile. Capitalizarea sectorului bancar a continuat să se îmbunătățească în 2014,
            însă persistă presiunile asupra rentabilității băncilor austriece. Cinci dintre cele mai
            mari șase instituții de credit austriece au trecut testul evaluării cuprinzătoare realizate
            de BCE în 2014, excepția fiind Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austria a
            înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea ÖVAG și a Hypo
            Group Alpe Adria (HGAA). Cu toate acestea, în februarie 2015, s-a constatat că Heta
            Asset Resolution, societatea de gestionare a activelor care a luat naștere în urma
            scindării HGAA, avea un deficit de capital de 7,6 miliarde EUR. În calitate de unic
            proprietar al Heta Asset Resolution, guvernul austriac a reacționat prin declararea
            unui moratoriu pe 15 luni asupra plății principalului și dobânzilor aferente
            obligațiunilor deținute de societate, în valoare de aproximativ 10 miliarde EUR,
            utilizând pentru prima dată noile instrumente disponibile în temeiul Directivei
            privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare.
     (17)   În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a
            politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2015. De

RO                                                  5                                                     RO
 ---pagebreak---              asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și
             măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii precedenți.
             Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
             socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea acestora cu normele și
             orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică
             globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale
             viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european se reflectă în
             recomandările 1-4 de mai jos.
     (18)    În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Austriei,
             iar avizul său9 se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.
     (19)    În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii
             economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis
             recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Austria ar
             trebui, de asemenea, să asigure aplicarea integrală și la timp a acestor recomandări,
     RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:
     1.      Să evite abaterea de la obiectivul pe termen mediu în 2015 și 2016. Să asigure
             neutralitatea bugetară a reformei fiscale care vizează reducerea presiunii fiscale
             asupra veniturilor salariale. Să corecteze necorelarea responsabilităților în materie de
             finanțare și a celor în materie de cheltuieli pentru diferitele niveluri de guvernare. Să
             ia măsuri care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii,
             inclusiv prin armonizarea mai devreme a vârstei legale de pensionare pentru femei și
             bărbați și prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață.
     2.      Să consolideze măsurile menite să sporească participarea pe piața forței de muncă a
             lucrătorilor în vârstă și a femeilor, inclusiv prin îmbunătățirea furnizării serviciilor de
             îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung. Să ia măsuri pentru îmbunătățirea
             nivelului de educație al tinerilor defavorizați.
     3.      Să elimine obstacolele disproporționate pentru prestatorii                          de    servicii   și
             impedimentele în calea înființării de societăți interdisciplinare.
     4.      Să ia măsuri pentru combaterea vulnerabilităților potențiale din sectorul financiar în
             ceea ce privește expunerile externe și calitatea insuficientă a activelor.
     Adoptată la Bruxelles,

                                                        Pentru Consiliu,
                                                        Președintele

     9
            Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

RO                                                         6                                                           RO


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 297 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2009/416/CE privind existența unui deficit excesiv în Irlanda

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de abrogare a Deciziei 2009/416/CE privind existența unui deficit excesiv în Irlanda

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)La 27 aprilie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2009/416/CE
                  1
               , în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Irlanda există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public atinsese 6,3 % din PIB în 2008, depășind valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat și că se estima o creștere a acestuia la 11 % din PIB în 2009. Se estima că datoria publică brută va depăși, în 2009, valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat.

               (2)La aceeași dată, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, Consiliul a adresat Irlandei o recomandare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în vederea corectării deficitului excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică.

               (3)La 2 decembrie 2009, Consiliul a concluzionat că autoritățile din Irlanda au întreprins măsuri eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului din 27 aprilie 2009, și că se poate considera că, după adoptarea recomandării inițiale, în Irlanda au avut loc evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe defavorabile majore pentru finanțele publice. Prin urmare, Consiliul, în urma unei recomandări a Comisiei, a considerat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr.1467/97 și a emis o nouă recomandare adresată Irlandei, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, cu scopul de a pune capăt situației de deficit excesiv până în 2014
                  2
               .

               (4)La 7 decembrie 2010, Consiliul a considerat, făcând referire în special la măsurile substanțiale de sprijinire a sectorului bancar care au trebuit să fie puse în aplicare, că în Irlanda au avut loc evenimente economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. Prin urmare, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul emite o nouă recomandare adresată Irlandei în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, stabilind anul 2015 ca termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv
                  3
               . În același timp, ca urmare a faptului că autoritățile irlandeze solicitaseră asistență financiară din partea Uniunii Europene, a statelor membre a căror monedă este euro și a Fondului Monetar Internațional (FMI), Consiliul a adresat o decizie Irlandei privind acordarea de asistență financiară și măsuri specifice de restabilire a stabilității financiare și a creșterii sustenabile
                  4
               . Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică („memorandumul de înțelegere”) între Comisie și autoritățile irlandeze a fost semnat la 16 decembrie 2010.

               (5)La 24 august 2011, Comisia a concluzionat că Irlanda a întreprins acțiuni eficace pentru corectarea deficitului excesiv până în 2015, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 7 decembrie 2010
                  5
               .

               (6)În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013, Irlanda a fost scutită de obligația trimiterii unui raport separat în cadrul procedurii de deficit excesiv și a trimis rapoarte numai în cadrul programului său de asistență financiară.

               (7)În decembrie 2013, Irlanda a încheiat cu succes Programul de asistență financiară din partea UE și a FMI, îndeplinind marea majoritate a condițiilor de politică economică prevăzute în program și restabilind încrederea investitorilor în datoria sa suverană și în sectorul său bancar.

               (8)În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării protocolului, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului
                  6
               .

               (9)Consiliul ar trebui să ia o decizie pentru a abroga decizia privind existența unui deficit excesiv pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 % din PIB în perioada analizată în previziuni
                  7
               .

               (10)Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Irlandei în aprilie 2016, pe baza Programului de stabilitate din 2016 și pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, sunt justificate următoarele concluzii:

               –Începând cu 2009, când deficitul a atins un vârf de aproximativ 11,5 % din PIB (excluzând măsurile cu caracter excepțional în sprijinul sectorului financiar, cu efect de creștere a deficitului, soldul administrației publice s-a îmbunătățit constant, deficitul scăzând la 3,8 % din PIB în 2014 și la 2,3 % din PIB în 2015 (1,3 % din PIB dacă se exclude o operațiune cu caracter excepțional
                  8
               ). Per ansamblu, reducerea deficitului a fost determinată, în principal, de limitarea cheltuielilor, ponderea cheltuielilor primare curente, ca procent din PIB, scăzând cu 8,5 % între 2010 și 2015. Aceasta a fost susținută de o creștere cu ½% a raportului venituri/PIB în aceeași perioadă.

               –Programul de stabilitate pentru 2016, prezentat de Irlanda la 29 aprilie 2016, prevede o scădere a deficitului public la 1,1 % din PIB în 2016 și, în ipoteza menținerii politicilor actuale, la 0,4 % din PIB în 2017
                  9
               . Previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 preconizează un deficit de 1,1 % din PIB în 2016 și, pe baza ipotezei menținerii acelorași politici, un deficit de 0,6 % din PIB în 2017. Astfel, în perioada analizată în previziuni, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               –Comisia estimează că soldul structural, care este soldul administrației publice ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu 6,7 % din PIB în perioada 2011-2015.

               –În Irlanda, raportul dintre datoria publică brută și PIB a scăzut constant, după înregistrarea unei valori maxime de 120 % din PIB în 2013, și se estimează că acesta va continua să urmeze o tendință descendentă pe parcursul perioadei analizate. În special, datoria publică brută a scăzut la 93,8 % din PIB în 2015, de la 107,5 % din PIB în 2014, ca urmare a creșterii PIB-ului nominal și a vânzării unor active ale statului, și se estimează că ea va continua să scadă la 89,1 % din PIB în 2016. Se preconizează că datoria publică brută va continua să scadă până la 86,6 % din PIB în 2017, inclusiv datorită unei conjuncturi economice favorabile, a scăderii la un nivel record a ratelor dobânzii și a excedentelor bugetare primare.

               (11)Începând din 2016, anul următor corectării deficitului excesiv, Irlanda face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze progrese în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu într-un ritm adecvat, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și a criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. În acest context, se pare că, în 2016, există un risc de deviere de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, dar Irlanda ar trebui să respecte această traiectorie în 2017. Se estimează că Irlanda va respecta în ambii ani regula tranzitorie privind datoria. Per ansamblu, vor fi necesare măsuri suplimentare în 2016.

               (12)În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când, în opinia Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

               (13)În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Irlanda a fost corectat și, în consecință, este necesară abrogarea Deciziei 2009/416/CE,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În urma unei evaluări globale rezultă că situația deficitului excesiv din Irlanda a fost corectată.

               Articolul 2

               Decizia 2009/416/CE se abrogă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Irlandei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia 2009/416/CE a Consiliului din 27 aprilie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Irlanda

                     (2)
                  Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 în vederea încheierii situației de deficit excesiv în Irlanda.

                     (3)
                  Recomandarea Consiliului din 7 decembrie 2010 în vederea încheierii situației de deficit excesiv în Irlanda.

                     (4)
                  Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 7 decembrie 2010 privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Irlanda.

                     (5)
                  Comunicare a Comisiei către Consiliu – Evaluarea acțiunilor întreprinse de Irlanda în urma Recomandării Consiliului din 7 decembrie 2010 cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv – COM(2011) 509 final, 24.8.2011.

                     (6)
                  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

                     (7)
                  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

                     (8)
                  În 2015, în cadrul restructurării planificate a capitalului Allied Irish Bank (AIB), o parte din acțiunile preferențiale deținute de stat au fost convertite în acțiuni ordinare. Această conversie a fost efectuată în vederea vânzării acțiunilor respective, guvernul irlandez propunându-și reprivatizarea băncii. Conform normelor contabile aplicabile, această conversie a determinat creșterea cheltuielile publice ale Irlandei (și, prin urmare, creșterea deficitului public) în 2015.

                     (9)
                  Dat fiind că la sfârșitul lunii aprilie se purtau încă negocieri pentru formarea guvernului în urma alegerilor generale din februarie, Programul de stabilitate pentru 2016 transmis de Irlanda a fost elaborat pe baza ipotezei menținerii politicilor.