               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 526 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Suedia pentru 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile luate ca urmare a recomandărilor adoptate în anii precedenți, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor asumate de Suedia în cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011; rezultatele bilanțului au fost publicate la 22 februarie 2017
                  8
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, creșterea constantă a prețurilor locuințelor, de la niveluri care erau deja supraevaluate, coroborată cu o creștere continuă a datoriilor populației, prezintă riscul unei corecții dezorganizate. Deși băncile par a dispune de capitalul adecvat, o corecție dezorganizată ar putea afecta, de asemenea, sectorul financiar, întrucât băncile au un grad de expunere din ce în ce mai mare la ipotecile gospodăriilor. Într-un astfel de caz, ar putea exista efecte de propagare în țările vecine, dat fiind faptul că grupurile bancare suedeze au o importanță sistemică în regiunea Mării Nordice și a Mării Baltice. Există un grad de conștientizare ridicat în rândul autorităților suedeze cu privire la riscurile tot mai mari, iar în ultimii ani au fost luate măsuri pentru a frâna creșterea datoriilor ipotecare și a impulsiona construcția de locuințe. Cu toate acestea, măsurile de politică puse în aplicare până în prezent nu au fost suficiente pentru a aborda supraîncălzirea din sectorul locuințelor. Per ansamblu, persistă lacune în materie de politici în ceea ce privește impozitarea aferentă locuințelor, cadrul macroprudențial, precum și cu privire la abordarea blocajelor legate de oferta de locuințe noi și a barierelor în calea utilizării eficiente a fondului de locuințe existente.

               (3)La 28 aprilie 2017, Suedia a prezentat Programul său național de reformă pentru 2017 și Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  9
               , în cazul în care este necesar să se sprijine punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască și să își modifice programele relevante aferente fondurilor ESI. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la punerea în aplicare a acestor norme
                  10
               .

               (5)În prezent, Suedia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului său de convergență pentru 2017, guvernul intenționează să ajungă la un excedent de 0,3 % din PIB în 2017 și să îndeplinească în continuare, pe întreaga perioadă acoperită de program, obiectivul bugetar pe termen mediu, respectiv un deficit structural de 1 % din PIB. Conform Programului de convergență, se așteaptă ca ponderea datoriei publice în PIB să scadă la 39,5 % în 2017, ajungând la 31,4 % din PIB în 2020. O creștere economică robustă și soliditatea finanțelor publice sunt principalii factori care determină scăderea ponderii datoriei publice în PIB. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,4 % din PIB în 2017 și, respectiv, de 0,8 % din PIB în 2018, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2017, Consiliul consideră că este de așteptat ca Suedia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și 2018.

               (6)Gradul de îndatorare al gospodăriilor a continuat să crească de la un nivel care era deja ridicat. Datoria gospodăriilor a crescut cu 7,1 % în 2016, atingând aproximativ 86 % din PIB și aproximativ 180 % din venitul disponibil, această creștere fiind determinată în principal de împrumuturile ipotecare mai mari legate de creșterea constantă a prețurilor locuințelor. Distribuția datoriilor a devenit din ce în ce mai neuniformă, o pondere ridicată din gospodăriile care dețin credite ipotecare noi (16,4 % în 2016) împrumutând până la 600 % din venitul lor disponibil. Guvernul a luat o serie de măsuri macroprudențiale relevante, inclusiv prin introducerea, în 2016, a unei noi cerințe privind amortizarea creditelor ipotecare, dar nu este clar dacă acestea vor avea un impact suficient pe termen mediu. În februarie 2017, guvernul a lansat o procedură legislativă menită să consolideze mandatul legal al autorității macroprudențiale, pentru a se asigura că, în viitor, autoritatea poate introduce potențiale măsuri macroprudențiale în timp util, utilizând o gamă mai largă de instrumente. Se preconizează că modificările legislative vor intra în vigoare până în februarie 2018. Ajustarea stimulentelor fiscale, de exemplu printr-o limitare treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor pentru credite ipotecare sau printr-o majorare a impozitelor recurente pe proprietate, ar contribui la limitarea creșterii datoriei gospodăriilor, însă guvernul nu a înregistrat niciun progres în acest sens.

               (7)În Suedia s-a înregistrat o creștere rapidă și constantă a prețurilor locuințelor, începând de la mijlocul anilor 1990. Prețurile locuințelor au continuat să crească rapid și în mod constant, în special în principalele zone urbane. Printre principalii factori care au determinat această creștere se numără condițiile fiscale avantajoase pentru achiziționarea unei locuințe și contractarea de credite ipotecare, condițiile de creditare avantajoase, coroborate cu rate de amortizare a creditelor ipotecare relativ scăzute și persistența penuriei de locuințe. Această penurie este legată de ineficiențe structurale pe piața locuințelor. Construcția de locuințe a continuat să crească, dar rămâne mult sub nivelul nevoilor în materie de locuințe noi. Planul guvernului privind piața locuințelor cuprinde 22 de puncte și abordează o parte dintre factorii care stau la baza penuriei de locuințe, inclusiv prin măsuri de creștere a numărului de terenuri disponibile pentru construcții, reducerea costurilor de construcție și reducerea termenelor de realizare din cadrul procesului de planificare. Cu toate acestea, o serie de alte ineficiențe structurale, inclusiv concurența slabă din sectorul construcțiilor, nu beneficiază de atenția corespunzătoare. Deficitul de locuințe este exacerbat de barierele care stau în calea utilizării eficiente a parcului locativ existent. Piața strict reglementată a închirierilor din Suedia creează efecte de blocare (lock-in) și diviziune de tipul „insider/outsider”, însă nu a fost luată nicio măsură de politică importantă, care să permită o mai mare flexibilitate în ceea ce privește stabilirea chiriilor. Pe piața proprietarilor-ocupanți, impozitele relativ mari pe câștigurile de capital reduc mobilitatea proprietarilor de locuințe. A fost introdusă o reformă temporară a normelor referitoare la amânarea plății taxelor pe câștigurile de capital pentru tranzacțiile imobiliare, dar acest lucru va avea, probabil, un efect limitat. Lipsa de locuințe disponibile și accesibile ca preț poate limita, de asemenea, mobilitatea forței de muncă și integrarea eficace a migranților pe piața forței de muncă, și poate contribui la inegalitatea între generații.

               (8)În 2016, Suedia a avut una dintre cele mai ridicate rate de ocupare a forței de muncă din UE (81,2 %), în această țară înregistrându-se, totodată, una dintre cele mai scăzute rate ale șomajului pe termen lung. Cu toate acestea, persistă unele provocări, cum ar fi integrarea pe piața forței de muncă a persoanelor cu nivel scăzut de calificare și a migranților proveniți din țări terțe și reducerea decalajului important în materie de ocupare a forței de muncă a femeilor care nu s-au născut în UE. Suedia a depus eforturi considerabile în ceea ce privește primirea solicitanților de azil și integrarea refugiaților și a imigranților. Se pare că sunt posibile îmbunătățiri suplimentare, întrucât în 2016, doar o treime dintre participanții la programul introductiv desfășurau o activitate profesională sau urmau un curs de formare la 90 zile de la finalizarea programului; nici în ceea ce privește recunoașterea corespunzătoare a calificărilor, nu există încă o abordare și o guvernanță cuprinzătoare.

               (9)Potrivit sondajului PISA 2015 al OCDE, nivelul competențelor de bază ale elevilor în vârstă de 15 ani s-a îmbunătățit după o perioadă de câțiva ani în care rezultatele în acest domeniu scăzuseră. Cu toate acestea, ponderea elevilor cu rezultate slabe este în continuare apropiată de media UE, iar decalajul în ceea ce privește rezultatele școlare legat de contextul socioeconomic al elevilor a crescut. Măsurile lansate de guvern în vederea îmbunătățirii rezultatelor școlare și a echității generale necesită o monitorizare atentă, la fel ca și inițiativele care au ca obiectiv integrarea elevilor migranți nou-sosiți în sistemul școlar.

               (10)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2017. De asemenea, aceasta a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Suediei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru sustenabilitatea politicii bugetare și socioeconomice a Suediei, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare.

               (11)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență și a emis un aviz
                  11
                conform căruia este de așteptat ca Suedia să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

               (12)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să abordeze riscurile legate de gradul de îndatorare al gospodăriilor, în special printro limitare treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor pentru credite ipotecare sau printr-o majorare a impozitelor recurente pe proprietate, reducând, în același timp, creditarea care antrenează grade excesive de îndatorare. Să încurajeze investițiile în locuințe și să sporească eficiența pieței locuințelor, inclusiv prin introducerea unui grad mai mare de flexibilitate în ceea ce privește stabilirea prețurilor chiriilor și prin revizuirea formei actuale a impozitului pe câștigurile de capital.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 92 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 263 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Letoniei pentru 2014.

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Letonia pentru 2015
                  6
               , în care a evaluat progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)La 17 aprilie 2015, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015, precum și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Letonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și beneficiază de punerea în aplicare a clauzei privind reforma sistemică a pensiilor, fapt confirmat de Eurostat. În Programul său de stabilitate, Letonia a solicitat o abatere temporară de la traiectoria de ajustare necesară pentru atingerea obiectivului pe termen mediu, întrucât țara continuă să pună în aplicare o reformă structurală majoră în sectorul sănătății. Costurile bugetare ale reformei din sectorul sănătății se ridică la 0,2 % din PIB în 2016. Grație reformei, se estimează că rata ocupării forței de muncă va crește cu 0,6 %, iar nivelul PIB-ului, cu 2,2 % până în 2023. Se consideră că impactul pozitiv asupra creșterii și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice sunt plauzibile. Cu toate acestea, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, deficitul structural proiectat la 2,2 % din PIB în 2016 depășește marja de siguranță corespunzătoare în ceea ce privește valoarea de referință de 3 % din PIB, prevăzută de tratat, care trebuie respectată pentru ca o țară să fie eligibilă pentru clauza privind reforma structurală. Prin urmare, deși recunoaște că reforma sectorului sănătății, aflată în desfășurare, este justificată, Consiliul consideră că Letonia nu îndeplinește cerințele pentru a beneficia de abaterea temporară solicitată în 2016.

               (9)În Programul său de stabilitate pentru 2015, guvernul prevede un deficit global în mare măsură stabil, cu o valoare de 1,4 % din PIB în 2016 și de 1,3 % în 2017, care va crește la 1,7 % în 2018. Pentru a atinge aceste ținte, guvernul intenționează să ajungă la un deficit structural de 1,8 % din PIB în 2016 și de 1,4 % din PIB începând din 2017. Traiectoria din Programul de stabilitate include o abatere bazată pe clauza privind reforma structurală pentru care Letonia nu pare a fi eligibilă și clasifică cheltuielile suplimentare planificate în perioada 2016-2019 în domeniul apărării drept operațiuni cu caracter excepțional. Conform Programului de stabilitate, se preconizează că ponderea datoriei publice va scădea de la 37 % din PIB în 2015 la 34 % din PIB în 2018, cu unele fluctuații anuale intermediare datorate acumulării de active lichide în scopul gestionării datoriei. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Măsurile pentru 2015 au fost în mare parte puse în aplicare astfel cum fuseseră înscrise în buget. Cu toate acestea, măsurile care să sprijine, începând cu 2016, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, Letonia respectă cerința în 2015, luând în considerare aplicarea clauzei privind reforma sistemului de pensii. Pentru 2016 există un risc de abatere semnificativă. Este necesar ca soldul structural să se îmbunătățească cu 0,3 % din PIB, luând în considerare marja permisă pentru reforma sistemului de pensii. Pe baza previziunilor Comisiei, soldul structural se deteriorează cu 0,3 % din PIB, fapt care este legat și de imposibilitatea de a clasifica cheltuielile cu apărarea drept măsuri cu caracter excepțional. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Letonia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (10)În prezent se înființează o agenție națională independentă de acreditare și se elaborează un nou model de finanțare pe criterii de calitate pentru învățământul superior din Letonia. Deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește reformarea sistemului de cercetare și inovare, în conformitate cu Cadrul de specializare inteligentă, nivelul inadecvat al finanțării publice acordate unui sistem de cercetare și inovare fragmentat duce la rezultate slabe în domeniul științific. În 2013, Letonia a investit numai în jur de 0,6 % din PIB în domeniul cercetării și al dezvoltării - al treilea cel mai scăzut nivel din UE. Intensitatea cercetării și dezvoltării în sectorul public a ajuns la numai 0,43 % din PIB în 2013. Lipsa inovării și a investițiilor private în sectoarele cu valoare adăugată mare și care implică un grad ridicat de cunoștințe obstrucționează competitivitatea.

               (11)În ciuda progreselor înregistrate în abordarea problemei șomajului, sunt necesare acțiuni suplimentare pentru a preveni șomajul în rândul tinerilor și efectele negative pe termen lung ale acestuia, având în vedere reducerea forței de muncă. Letonia a înregistrat unele progrese în ceea ce privește reformarea învățământului și formării profesionale și a componentei privind stagiile de ucenicie; cu toate acestea, atractivitatea acestui tip de învățământ rămâne o provocare din cauza implicării limitate a IMM-urilor.

               (12)Deși s-a efectuat o importantă muncă de analiză și de planificare, reformele în materie de asistență socială nu au avansat și nu sunt sprijinite de planuri bugetare suficiente. Rata scăzută de acoperire și nivelul inadecvat al prestațiilor de șomaj și de asistență socială împiedică o acțiune eficace în vederea reducerii sărăciei, a excluziunii sociale și a gradului mare de inegalitate. În aceste condiții, cheltuielile sociale au un impact redus în ceea ce privește reducerea sărăciei. În 2014, aproximativ 32,7 % din populația Letoniei era expusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială, iar inegalitatea veniturilor este în continuare printre cele mai ridicate din UE. Finanțarea și sfera de aplicare a politicilor active în domeniul pieței muncii rămân scăzute în comparație cu alte țări ale UE. Sarcina fiscală ridicată pentru persoanele cu venituri mici rămâne un factor disuasiv pentru munca legală și reduce cererea de lucrători slab calificați, în timp ce taxele de mediu și impozitarea efectivă a proprietății au un potențial important care nu este exploatat. Nivelul scăzut de finanțare a sistemului public de sănătate și numărul mare de plăți directe, accentul inadecvat pus pe stimulentele care să încurajeze performanța și pe eficiență, precum și lipsa de coordonare a asistenței medicale au condus la situația în care o mare parte a populației a avut un acces redus la sistemul de sănătate. Există o marjă semnificativă pentru a spori eficacitatea din punctul de vedere al costurilor și calitatea sistemului și pentru a corela finanțarea spitalelor cu mecanisme bazate pe performanță.

               (13)Letonia a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește reforma sistemului judiciar. Cu toate acestea, rata de soluționare a cauzelor civile și comerciale rămâne scăzută, creând sarcini suplimentare pentru întreprinderi; ar trebui consolidat rolul Consiliului Judiciar și al președinților instanțelor în punerea în aplicare a reformelor judiciare. Combaterea evaziunii fiscale și colectarea adecvată a impozitelor nu sunt efectuate la nivel mulțumitor, iar nivelul evaziunii fiscale este încă ridicat. Deși a fost adoptată Legea privind insolvența, există în continuare provocări privind o politică adecvată în materie de insolvență și un sistem eficient de supraveghere al administratorilor judiciari. Climatul de afaceri și calitatea serviciilor publice ar putea beneficia de pe urma unor măsuri mai stricte împotriva conflictelor de interese și a corupției, mai ales în sectoarele vulnerabile, cum ar fi achizițiile publice, construcțiile și sistemul de sănătate. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește propunerile Consiliului Concurenței de modificare a Legii privind concurența în scopul de a-i conferi acestuia o mai mare independență instituțională și financiară pentru a lua măsuri eficace împotriva organismelor publice. Legea privind funcția publică nu a fost adoptată de Parlament. Va fi importantă includerea administrației locale.

               (14)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Letoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările (1)-(4) de mai jos.

               (15)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Letoniei, iar avizul său
                  7
                se reflectă îndeosebi în recomandarea (1) de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Letonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că abaterea de la obiectivul pe termen mediu în 2015 și 2016 se limitează la marja permisă aferentă reformei sistemice a pensiilor.

               2.Să îmbunătățească învățământul și formarea profesionale, să accelereze reforma programelor de învățământ și să mărească oferta de stagii de ucenicie. Să se asigure că noul model de finanțare al sistemului de învățământ superior recompensează calitatea. Să direcționeze mai bine finanțarea pentru cercetare și să stimuleze investițiile private în inovare, pe baza Cadrului de specializare inteligentă.

               3.Să ia măsuri concrete pentru a reforma asistența socială, asigurând un grad adecvat al prestațiilor, și să ia măsuri pentru a crește capacitatea de inserție profesională. să reducă sarcina fiscală ridicată pentru persoanele cu venituri mici prin transferarea presiunii fiscale către alte surse, cu efecte mai puțin dăunătoare pentru creștere. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesibilitatea, eficacitatea din punct de vedere al costurilor și calitatea sistemului de sănătate și să coreleze finanțarea spitalelor cu mecanisme bazate pe performanță.

               4.Să îmbunătățească eficiența sistemului judiciar prin creșterea gradului de răspundere a tuturor părților implicate (inclusiv a administratorilor judiciari), prin furnizarea unor mijloace adecvate de combatere a evaziunii fiscale și prin consolidarea rolului Consiliului Judiciar. Să îmbunătățească legislația privind funcția publică pentru a consolida regimul referitor la conflictul de interese și a corela remunerația cu responsabilitățile asumate.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 263.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM (2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 33 final.

                     (7)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 257 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Estoniei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013
                  4
               , Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Estoniei pentru 2015
                  5
               .

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  6
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  7
               , în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Estonia pentru 2015
                  8
               , în care a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)Estonia nu și-a prezentat Programul național de reformă la termen.

               (8)În prezent, Estonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Noul guvern nu a prezentat Programul de stabilitate la termenul prevăzut. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se preconizează că după ce în 2014 s-a înregistrat un excedent global, în 2015 se va înregistra un deficit de 0,2 % din PIB, iar în 2016 de 0,1 % din PIB. Se preconizează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va scădea treptat de la 10,6 % din PIB în 2014 la sub 10 % din PIB în 2016. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, există riscul abaterii, în 2015, de la obiectivul pe termen mediu, dat fiind faptul că, potrivit proiecțiilor, soldul structural se va abate de la obiectivul pe termen mediu cu 0,4 % din PIB. Abaterea urmează să fie semnificativă în 2016, când va fi nevoie de o îmbunătățire cu 0,4 % a PIB, însă, conform proiecțiilor, soldul structural se va înrăutăți cu 0,3 % din PIB. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare în 2015 și în 2016. Pe baza evaluării sale și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Estonia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)În Estonia, în al treilea trimestru al anului 2014, rata de ocupare era de 74,5 % din populația în vârstă de muncă, iar rata șomajului a scăzut la 7,6 %, cel mai redus nivel din 2009. Ponderea șomerilor de lungă durată este cu mult sub media UE. Cu toate acestea, reducerea forței de muncă, în corelație cu productivitatea scăzută a muncii, devine o provocare pe termen mediu și lung. Punerea în aplicare a ambițioasei reforme privind capacitatea de muncă a început abia recent. Deși s-au adoptat o serie de măsuri legate de impozitare în vederea creșterii ratei de participare la forța de muncă, acestea nu vizează în mod special persoanele cu venituri reduse. Diferența de remunerare între femei și bărbați este una dintre cele mai mari din UE. Lipsa facilităților de îngrijire a copiilor îngreunează reîntoarcerea tinerilor părinți, în special a mamelor, pe piața muncii. Proporțional, numărul studenților care urmează cursuri de ucenicie la locul de muncă este, de asemenea, scăzut. Există o penurie de absolvenți în domeniul științific și tehnologic. Calitatea serviciilor sociale și de ocupare a forței de muncă oferite de autoritățile locale este inegală.

               (10)La începutul anului 2014, guvernul estonian a adoptat o strategie de învățare pe tot parcursul vieții, iar programele de transpunere a strategiei au fost prezentate în martie 2015. Reforma programelor din învățământul profesional și din sistemul de formare este în curs, iar participarea la acțiunile de învățare pe tot parcursul vieții a crescut. La începutul anului 2015, parlamentul a adoptat Legea privind formele de învățământ pentru adulți și Legea profesiilor. Atractivitatea educației și formării profesionale, precum și a stagiilor de ucenicie rămâne o provocare. Sistemele de cercetare și inovare și cooperarea între întreprinderi, instituțiile de învățământ superior și instituțiile de cercetare s-au ameliorat. Cu toate acestea, sprijinul public pentru cercetare și inovare acordat în temeiul Strategiei privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea și al Strategiei privind antreprenoriatul și creșterea economică pare să nu fie coordonat și ar trebui să se concentreze asupra unui număr mai restrâns de domenii de specializare inteligentă. Sistemul de învățământ superior trebuie să se alinieze mai bine la nevoile întreprinderilor și ale instituțiilor de cercetare, în special în ceea ce privește știința și tehnologia. Investițiile în proprietatea intelectuală sunt reduse și puține întreprinderi colaborează cu instituțiile de cercetare.

               (11)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Estoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (12)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Estoniei, iar avizul său
                  9
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (13)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Estonia ar trebui, de asemenea, să asigure aplicarea integrală și la timp a acestor recomandări,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Estonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să evite abaterea, în 2015 și 2016, de la obiectivul bugetar pe termen mediu.

               2.Să îmbunătățească rata de participare la piața muncii, inclusiv prin punerea în aplicare a reformei privind capacitatea de muncă. Să amelioreze stimulentele de încurajare a muncii prin măsuri care să vizeze persoanele cu venituri reduse. Să întreprindă acțiuni de reducere a diferenței de remunerare dintre bărbați și femei. Să asigure, la nivel local, servicii sociale și de îngrijire a copiilor de înaltă calitate.

               3.Să îmbunătățească participarea la învățământul și formarea profesională și relevanța acestei forme de învățământ pentru piața forței de muncă, în special prin punerea la dispoziție a unui număr mai mare de stagii de ucenicie. Să concentreze sprijinul public pentru cercetare și inovare asupra un număr restrâns de domenii de specializare inteligentă.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 257.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8802 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 26 final.

                     (9)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 517 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  6
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Malta ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării pentru zona euro, care se regăsește în recomandarea 2 de mai jos.

               (3)Raportul de țară privind Malta pentru 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Malta în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020
                  8
               .

               (4)La 18 aprilie 2017, Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, iar la 2 mai 2017 – Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  9
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  10
               .

               (6)În prezent, Malta face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Conform Programului de stabilitate pentru 2017, guvernul intenționează să mențină un excedent în termeni globali în perioada 2017-2020. Obiectivul bugetar pe termen mediu – o poziție bugetară echilibrată din perspectiva PIB – continuă să fie îndeplinit cu o marjă pozitivă pe întreaga perioadă a programului. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB se va menține sub valoarea de referință de 60 % din PIB și că aceasta va scădea treptat de la 58,3 % din PIB în 2016 la 47,6 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2017 și prudent pentru 20182020. În același timp, sunt posibile riscuri de punere în aplicare legate de execuția bugetară.

               (7)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Maltei ca în anul 2017 să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de 0,6 % din PIB, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Conform datelor privind execuția, Malta și-a atins deja obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează că excedentul soldului structural va înregistra o creștere de la 0,4 % din PIB în 2017 la 0,7 % din PIB în 2018, menținându-se peste nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. În ansamblu, Consiliul estimează că Malta va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și în 2018.

               (8)În pofida atingerii obiectivului pe termen mediu cu trei mai devreme decât data-țintă, cheltuielile au crescut într-un ritm mai rapid decât creșterea potențială a producției. Dacă se menține, acest ritm va reprezenta o provocare pentru sustenabilitatea finanțelor publice, mai ales în cazul unor șocuri neprevăzute asupra veniturilor. Autoritățile au efectuat analize ale cheltuielilor în unele domenii ale cheltuielilor publice care sunt relevante mai ales din perspectiva sustenabilității, și anume sănătate, educație și formare profesională și securitate socială. Punerea în aplicare eficace și la timp a recomandărilor formulate în urma acestor analize va asigura eficacitatea lor pentru atingerea obiectivului urmărit. De asemenea, finanțele publice ale Maltei se confruntă în continuare cu riscuri de sustenabilitate pe termen lung din cauza costurilor preconizate legate de îmbătrânirea populației, cum ar fi costurile cu asistența medicală, îngrijirea pe termen lung și pensiile. Creșterea abruptă a cheltuielilor preconizate legate de îmbătrânirea populației este în principal cauzată de cheltuielile cu pensiile, estimate a crește cu 3,2 puncte procentuale din PIB până în 2060, potrivit Raportului din 2015 privind îmbătrânirea populației. Unele dintre măsurile introduse recent este probabil să genereze economii. Cu toate acestea, este puțin probabil ca aceste economii să fie suficiente pentru a compensa presiunile crescânde exercitate de cheltuieli și pentru a ameliora în mod decisiv sustenabilitatea pe termen lung. Prin urmare, ar putea fi necesare măsuri suplimentare.

               (9)Malta a prezentat o serie de măsuri pentru a face față dublei provocări pe care o reprezintă sistemul de pensii, și anume sustenabilitatea sistemului și asigurarea unor pensii adecvate. Se estimează că măsurile introduse în bugetul pentru 2017 vor reduce ușor riscul de sărăcie pentru persoanele vârstnice și că acestea vor îmbunătăți într-o oarecare măsură rata netă de înlocuire a pensiei minime garantate. În general, din indicatorii privind caracterul adecvat al pensiilor reiese în continuare o marjă importantă de îmbunătățire, inclusiv în ceea ce privește reducerea disparității mari dintre femei și bărbați.

               (10)Congestionarea traficului rutier a devenit o barieră în calea afacerilor, iar costurile sale externe (economice și ecologice) au fost estimate la 274 de milioane EUR pe an și se preconizează că vor crește. De asemenea, emisiile de gaze cu efect de seră cauzate de trafic continuă să crească și este posibil ca Malta să nu își atingă obiectivele în materie de emisii pentru 2020. Malta a adoptat o strategie națională de transport ambițioasă pentru 2050 și un master plan operațional în sectorul transporturilor pentru 2025. Acestea prevăd un ansamblu diversificat de măsuri de raționalizare a utilizării autovehiculelor particulare, de promovare de soluții de mobilitate alternative și de utilizare mai eficientă a sistemelor de transport multimodale și colective. Deși se estimează că aceste măsuri vor aduce îmbunătățiri semnificative, se preconizează creșterea în continuare a congestionării și doar o reducere ușoară a emisiilor de gaze cu efect de seră din transporturi până în 2030.

               (11)Sistemul financiar se caracterizează printr-un număr semnificativ de instituții străine, atrase, printre altele, de mediul fiscal favorabil. Malta este singurul stat membru al UE care utilizează sistemul de impozitare a societăților comerciale care permite deducerea integrală și propune un sistem de credite fiscale rambursabile. Aceasta dispune de o rețea amplă de tratate privind evitarea dublei impuneri și oferă un statut de rezidență fiscală atractiv pentru persoanele fizice. Cu toate acestea, supravegherea întreprinderilor cu componentă internațională este dificilă. Sectorul financiar își desfășoară cea mai mare parte a activităților în afara Maltei. Capacitatea unei autorități de supraveghere relativ mici de a monitoriza un sistem de mari dimensiuni, în special sectorul asigurărilor și sectorul bancar, este sub presiune. Recent, Autoritatea Malteză a Serviciilor Financiare, în consultare cu BCE, a solicitat retragerea licenței bancare a unui mic furnizor de servicii bancare prin internet care accepta depozite și din afara Maltei.

               (12)În pofida progreselor înregistrate, se menține necesitatea de ameliorare în continuare a eficienței sistemului judiciar. Deși guvernul a propus noi măsuri privind a doua șansă și insolvența, procedurile îndelungate de insolvență și descărcare de gestiune prejudiciază calitatea mediului de afaceri din Malta. În plus, cadrul privind remiterea datoriilor nu prevede o limită de timp și, prin urmare, nu asigură securitatea juridică. Pentru a remedia deficiențele, s-a prezentat un proiect de modificare a legii societăților comerciale, care este analizat în prezent în parlamentul național. Proiectul prevede modificări importante ale cadrului juridic în materie de insolvență, cum ar fi posibilitatea medierii. Rămâne să se analizeze impactul acestor modificări în forma și sfera de aplicare finală.

               (13)Apar deficite de forță de muncă la nivelul întregului spectru de competențe, și ajustarea ofertei de competențe la nevoile pieței muncii este încă incompletă. O mare parte a forței de muncă din Malta este în continuare slab calificată. Deși nivelul de instruire este în creștere, rata abandonului școlar timpuriu se menține la un nivel ridicat și nivelul de obținere a calificărilor de bază în rândul tinerilor este în continuare redus. Accesul la programele de învățare pe tot parcursul vieții și participarea la acestea  – cu implicarea angajatorilor – se îmbunătățește, inclusiv pentru lucrătorii slab calificați, dar, având în vedere amploarea provocării, eforturile trebuie susținute. Se așteaptă ca investițiile semnificative în sistemul de educație și formare profesională să dea roade, în special dacă măsurile sunt menținute și îmbunătățite în viitor, în special prin intermediul Consiliului Național de Competențe, recent creat. Ratele de ocupare a forței de muncă se îmbunătățesc constant, iar rata șomajului a scăzut sub 5 %. Cu toate acestea, rata de participare la forța de muncă este în continuare printre cele mai scăzute din UE, în special în ceea ce privește femeile în vârstă și slab calificate, ceea ce evidențiază, de asemenea, faptul că persistă riscuri de excluziune socială pentru cei care nu sunt pregătiți să se adapteze la o economie aflată în evoluție rapidă. Prin urmare, actualele investiții realizate în cadrul politicii trebuie susținute, iar evoluțiile ulterioare monitorizate îndeaproape.

               (14)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Maltei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (15)Consiliul a examinat Programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  11
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Malta să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să extindă domeniul de aplicare al actualelor analize ale cheltuielilor la sectorul public în sens larg și să introducă cheltuieli publice bazate pe performanță.

               2.Să asigure supravegherea eficientă de către instituțiile financiare a întreprinderilor cu componentă internațională autorizate în Malta, în cooperare cu autoritățile de supraveghere din țările gazdă în care aceste întreprinderi își desfășoară activitatea.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 517 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM (2016) 725 final.

                     (5)
                  COM (2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 83 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (10)

                        COM (2014) 494 final.

                     (11)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 264 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2014 și a emis un aviz cu privire la Programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru 2014.

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Lituania pentru 2015
                  6
               , în care a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)La 13 aprilie 2015, Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015, iar la 30 aprilie 2015 și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Lituania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate, Lituania a solicitat aplicarea clauzei privind reforma pensiilor. Lituania estimează costurile bugetare ale reformei pensiilor la 0,1 % din PIB în 2016. Dacă Eurostat confirmă că reforma pensiilor îndeplinește condițiile necesare și dacă se respectă o marjă de siguranță corespunzătoare în ceea ce privește valoarea de referință a deficitului, Consiliul este de părere că s-ar putea da curs solicitării Lituaniei de a beneficia, în 2016, de abaterea temporară de la traiectoria de ajustare necesară pentru atingerea obiectivului pe termen mediu. În Programul de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune să atingă un deficit global de 1,2 % din PIB în 2015 și să îl transforme într-un excedent de 0,7 % din PIB până în 2018. Guvernul intenționează să respecte obiectivul pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – pe întreaga perioadă de programare. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice din PIB va atinge un vârf de 42,2 % în 2015, urmând să scadă la 33,7 % în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile de sprijinire, începând cu 2016, a țintelor de deficit preconizate nu au fost detaliate suficient. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, există riscul unei anumite abateri de la traiectoria de ajustare necesară pentru atingerea obiectivului pe termen mediu în 2015, ca urmare a unei creșteri a cheltuielilor nete, peste valoarea de referință, în valoare de 0,3 % din PIB. Pentru 2015-2016, atât soldul structural, cât și creșterea cheltuielilor se abat în mod semnificativ de la traiectoria de ajustare, de unde și riscul unei abateri semnificative în 2016. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare în ambii ani. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Lituania să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. În plus, în ciuda progreselor înregistrate în ultima vreme, cadrul bugetar actual ar trebui îmbunătățit în continuare, prin consolidarea caracterului său obligatoriu și prin asigurarea unei coerențe depline cu dispozițiile bugetare ale UE. Veniturile fiscale ale Lituaniei se bazează în mare măsură pe impozitele indirecte și pe impozitarea muncii, în timp ce veniturile din taxele de mediu și din impozitele pe proprietate continuă să fie foarte scăzute. Lituania continuă să se confrunte cu dificultăți în domeniul respectării obligațiilor fiscale, în special în legătură cu TVA.

               (9)Lituania se confruntă cu scăderea considerabilă a populației în vârstă de muncă, o scădere determinată de evoluția demografică, de migrație și de funcționarea necorespunzătoare a sistemului de sănătate. Nivelul încontinuu scăzut al participării la învățarea pe tot parcursul vieții nu este propice consolidării capitalului uman, îmbunătățirii capacității de inserție profesională, și nici creșterii productivității. Școlile prezintă o rată peste medie a persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor de bază, ceea ce arată că ar trebui îmbunătățită formarea cadrelor didactice și că ar trebui promovată formarea profesională continuă a acestora. Oferta de învățământ și formare nu corespunde întotdeauna cererii de pe piața forței de muncă. Proporția elevilor care urmează programe de educație și formare profesională în învățământul secundar este scăzută. Lituania întreprinde acțiuni pentru îmbunătățirea și extinderea programelor de ucenicie și de învățare la locul de muncă, însă numărul și calitatea acestor programe continuă să fie insuficiente. Numărul de paturi în spital pe cap de locuitor continuă să fie ridicat, în comparație cu restul UE, ceea ce pare să indice anumite dezechilibre în ceea ce privește furnizarea serviciilor medicale. În același timp, investițiile publice totale în sectorul sănătății se mențin la un nivel scăzut. Întrucât se pare că plățile neoficiale pentru serviciile medicale prezintă o frecvență ridicată și întrucât există îngrijorări că procedurile de achiziții publice ale produselor medicale ar fi afectate de corupție, este necesar să se aducă îmbunătățiri guvernanței sistemului de sănătate.

               (10)Măsurile adoptate în cadrul reformei pensiilor nu sunt suficiente pentru a rezolva problema sustenabilității pe termen mediu a sistemului de pensii. Deși vârsta legală de pensionare va crește treptat până în 2026, sistemul de pensii nu ține seama de indicatorii referitori la speranța de viață. Mai mult, regulile de indexare a pensiilor sunt neclare. Participarea scăzută la sistemele de contribuții voluntare pentru pensie și absența unor sisteme de pensii ocupaționale pun în pericol caracterul adecvat al pensiilor în viitor. Guvernul intenționează să realizeze o reformă cuprinzătoare a sistemului de pensii, în cadrul unui „nou model social” mai amplu. Deocamdată nu s-a finalizat și adoptat însă o strategie, fiind necesar, în primul rând, să se încheie consultarea cu partenerii sociali. Lituania a introdus măsuri de sprijin financiar pentru persoanele în vârstă și stimulente financiare pentru angajarea lucrătorilor în vârstă. Deocamdată lipsește însă o strategie cuprinzătoare privind îmbătrânirea activă.

               (11)Peste 30 % din populația Lituaniei este expusă riscului de sărăcie. Reforma sistemului de ajutoare sociale bănești, combinată cu efectele unei situații economice îmbunătățite, a determinat o scădere considerabilă a cheltuielilor și a numărului de beneficiari de asistență socială. Măsurile active pe piața forței de muncă și alte servicii de sprijinire a beneficiarilor continuă, totuși, să fie limitate.

               (12)Lituania a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește reformarea întreprinderilor de stat și a pus în aplicare acte normative menite să asigure un efect durabil al reformelor. Guvernul a finalizat procesul de separare a activităților comerciale de cele necomerciale, care acum sunt declarate în rapoarte anuale. Întreprinderile de stat rămase trebuie să numească membri independenți în consiliile de administrație până la sfârșitul lunii septembrie a anului 2015.

               (13)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Lituaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (14)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Lituaniei, iar avizul său
                  7
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (15)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Lituania ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a acestor recomandări,

               RECOMANDĂ ca, în 2015 și în 2016, Lituania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să încerce să nu se abată de la obiectivul pe termen mediu în 2015 și să se asigure că abaterea din 2016 se limitează la marja permisă aferentă reformei sistemice a pensiilor. Să extindă baza de impozitare și să îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale.

               2.Să facă față provocării reprezentate de scăderea populației în vârstă de muncă, prin îmbunătățirea ofertei de învățământ în raport cu cererea de pe piața forței de muncă, a dobândirii unor competențe de bază și a funcționării sistemului de sănătate. Să reducă sarcina fiscală ridicată a persoanelor cu venituri mici prin transferarea presiunii fiscale către alte surse, cu efecte mai puțin dăunătoare pentru creștere.

               3.Să adopte o reformă cuprinzătoare a sistemului de pensii, prin care să abordeze și provocarea reprezentată de caracterul adecvat al pensiilor. Să mărească gradul de acoperire și de adecvare a ajutoarelor de șomaj și a ajutoarelor sociale bănești, precum și capacitatea de inserție profesională a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 264.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 34 final.

                     (7)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 503 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară din 2017 privind Republica Cehă
                  6
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de către Republica Cehă în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Republica Cehă nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice.

               (3)La 25 aprilie 2017, Republica Cehă și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, iar la 28 aprilie 2017, Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  7
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  8
               .

               (5)În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2017, guvernul își propune ca în perioada 2016-2020 să obțină un excedent bugetar, în termeni globali. Obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1,0 % din PIB – continuă să fie îndeplinit cu o anumită marjă pe întreaga perioadă de programare. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 32,7% în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Riscurile cu privire la atingerea obiectivelor bugetare par, în mare parte, echilibrate, iar scăderea pronunțată a investițiilor publice în 2016 – legată de începutul unui nou ciclu de fonduri UE – ar putea duce în 2017 la creșteri mai puternice ale investițiilor publice decât cele estimate. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, soldul structural va scădea la aproximativ 0 % din PIB în 2017 și la -0,2 % din PIB în 2018, menținându-se peste obiectivul bugetar pe termen mediu. În general, Consiliul consideră că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și 2018.

               (6)Se constată în continuare faptul că Republica Cehă se confruntă cu riscuri medii la adresa sustenabilității bugetare pe termen lung. Acestea rezultă în principal din impactul preconizat al cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației, mai ales în domeniul asistenței medicale și al pensiilor. Creșterea preconizată a cheltuielilor pe termen lung din domeniul asistenței medicale reprezintă un motiv de îngrijorare, atât în ceea ce privește guvernanța sistemului de asistență medicală, cât și eficacitatea acestuia din punctul de vedere al costurilor, având în vedere că se bazează în mare măsură pe asistența medicală în regim de spitalizare, care este mai scumpă. În prezent, o serie de măsuri sunt în diverse stadii de punere în aplicare, dar rezultatele acestora nu sunt încă tangibile. Dacă vor fi puse în aplicare, măsurile recent adoptate sau planificate de modificare a sistemului de pensii ar putea duce la o deteriorare a finanțelor publice pe termen lung. În primul rând, parlamentul a adoptat dispoziții care îi conferă guvernului competența de a ajusta într-un mod mai flexibil mecanismul de indexare a pensiilor. De asemenea, în prezent se află în dezbatere în parlament propuneri de plafonare a vârstei legale de pensionare la 65 de ani și de instituire a unui mecanism de revizuire la intervale regulate a vârstei de pensionare. Se află în curs de dezbatere și alte modificări, cum ar fi o formulă mai generoasă de indexare a pensiilor și instituirea unor contribuții diferențiate la asigurările sociale, în funcție de numărul de copii.

               (7)Legea responsabilității bugetare, adoptată de parlament în ianuarie 2017, are drept obiectiv remedierea principalelor deficiențe ale cadrului fiscal-bugetar al Republicii Cehe, având în vedere că acesta a fost evaluat recent ca fiind unul dintre cele mai slabe din UE. Cu toate acestea, nu a fost încă numit un consiliu bugetar independent care să supravegheze punerea în aplicare a normelor. În plus, punerea în aplicare a măsurilor nou-introduse va fi esențială pentru o mai mare eficacitate și stabilitate a cadrului fiscal-bugetar.

               (8)Republica Cehă se confruntă cu provocări în prevenirea corupției, precum și cu ineficiențe în ceea ce privește achizițiile publice. Chiar dacă o serie de măsuri din cadrul programului anticorupție al guvernului au fost deja puse în aplicare, fiind prevăzute și alte reforme, actele de corupție nu sunt, în practică, urmărite sistematic în justiție. În general, nu există în continuare suficientă concurență în cadrul practicii de achiziții publice a Republicii Cehe, lucru care reiese din numărul mare de proceduri la care participă un singur ofertant și de atribuiri directe, în special în domeniul IT. Faptul că nu se oferă un sprijin adecvat pentru formare și lipsa unor structuri de achiziții și a unor centre de competențe agregate împiedică profesionalizarea și îngreunează obținerea unui bun raport calitate-preț în achizițiile publice. Utilizarea foarte limitată a calității ca criteriu de atribuire este, de asemenea, simptomatică în acest sens. Tranziția la achiziții publice electronice se confruntă în continuare cu provocări importante. Printre acestea se numără necesitatea îmbunătățirii platformei de achiziții publice electronice „Instrumentul electronic național” (platformă deținută de stat) și a clarificării cadrului juridic pentru prestarea de servicii de către furnizorii privați care sunt deja activi pe piața achizițiilor publice electronice a Republicii Cehe.

               (9)Mediul de afaceri din Republica Cehă este împovărat de o sarcină normativă importantă și de numeroase bariere administrative, în special în ceea ce privește procedurile de autorizare și plata impozitelor. În septembrie 2016, guvernul a prezentat o propunere de modificare a Legii privind construcțiile și a legislației conexe, cu scopul de a accelera și de a simplifica procedura de acordare a autorizațiilor de construire prin integrarea în aceasta a evaluării impactului asupra mediului. Propunerea de modificare este examinată în prezent de către parlament. Costurile suportate de întreprinderi pentru respectarea normelor fiscale continuă să se situeze peste media UE. Printre deficiențele din acest domeniu se numără modificările frecvente ale Codului fiscal. Soluționarea problemei nerespectării obligațiilor fiscale rămâne o prioritate pentru autoritățile cehe; cu toate acestea, nu se pune un accent puternic pe simplificare. Este prevăzută prezentarea unei legi privind impozitul pe profit care să simplifice Codul fiscal, dar nu a fost încă redactat un proiect al acesteia.

               (10)Utilizarea serviciilor de guvernare electronică în Republica Cehă este una dintre cele mai reduse din UE, chiar dacă a crescut din 2015. Autoritățile cehe au întreprins măsuri de îmbunătățire a disponibilității serviciilor de guvernare electronică, dar multe dintre acestea sunt încă în curs, iar unele măsuri individuale nu au fost încă inițiate. Responsabilitatea implementării serviciilor revine mai multor ministere și, în percepția părților interesate, cooperarea transsectorială este limitată.

               (11)Intensitatea cercetării și dezvoltării a crescut în mod semnificativ în ultimii ani, dar această evoluție nu a fost însoțită de o îmbunătățire corespunzătoare a calității rezultatelor cercetării și dezvoltării. Reformele în materie de guvernanță a sistemului de cercetare și dezvoltare sunt în curs, dar nu au fost puse în aplicare pe deplin. În februarie 2017, guvernul a aprobat o nouă metodologie de evaluare (Metodika 17+), care vizează consolidarea mecanismelor legate de alocarea de fonduri pentru cercetarea fundamentală și aplicată. Sunt luate o serie de măsuri pentru a facilita stabilirea unor legături mai strânse între mediul academic și întreprinderi, utilizându-se efectul de structurare al platformelor de inovare din Republica Cehă.

               (12)Rezultatele educaționale sunt bune, în general, dar competențele de bază s-au deteriorat. Rezultatele sunt influențate în mare măsură de mediul socioeconomic din care provin elevii. Rezultatele educaționale slabe ale grupurilor defavorizate, în special ale comunității rome, reprezintă un motiv clar de îngrijorare. Se estimează că o proporție foarte mare de copii romi părăsesc timpuriu școala. A fost luat un număr semnificativ de măsuri legislative și administrative pentru promovarea unei educații favorabile incluziunii, care au început să fie puse în aplicare. Se așteaptă ca acestea să contribuie la reducerea decalajului dintre copiii romi și ceilalți copii în ceea ce privește nivelul de instruire și rezultatele obținute. În martie 2016, parlamentul a adoptat modificări la Legea învățământului, extinzând învățământul obligatoriu la ultimul an de învățământ preșcolar și garantând copiilor de vârstă mică dreptul la un loc la grădiniță. Cu toate acestea, inegalitățile din sistemul de educație reprezintă un obstacol în calea îmbunătățirii calității capitalului uman și, de asemenea, împiedică obținerea ulterioară, de-a lungul vieții, a unor rezultate bune pe piața forței de muncă. Faptul că se impun tot mai multe cerințe cadrelor didactice și că populația de cadre didactice este tot mai bătrână înseamnă că este greu să se găsească persoane interesate să practice această profesie. Acest lucru se datorează, în parte, faptului că salariile sunt relativ reduse, chiar dacă au crescut în ultimii ani. După mai multe amânări, a fost în sfârșit aprobat de către guvern un nou sistem de carieră pentru cadrele didactice și personalul pedagogic, care a fost elaborat pentru a spori atractivitatea profesiei. Sunt în curs de creare, cu un sprijin semnificativ din fondurile UE, oportunități de dezvoltare profesională continuă pentru cadrele didactice, în special activități de dezvoltare profesională legate de predarea la grupurile mixte și de educația favorabilă incluziunii. Reforma sistemului de învățământ superior a fost adoptată de către parlament în ianuarie 2016, iar rezultatele acesteia trebuie monitorizate. Este prevăzută, de asemenea, o reformă a sistemului de finanțare a instituțiilor de învățământ superior.

               (13)Rata șomajului continuă să scadă în Republica Cehă. Ca urmare a înăspririi condițiilor de pe piața forței de muncă, angajatorilor le este mai greu să recruteze lucrători. Aceste deficituri ar putea fi compensate într-o oarecare măsură prin mobilizarea grupurilor subreprezentate, cum ar fi femeile care au copii de vârstă mică, lucrătorii slab calificați și membrii comunității rome. Consolidarea capacităților de informare și de activare ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, la care s-ar adăuga politici active și servicii individualizate adecvate și bine direcționate în domeniul pieței forței de muncă, ar contribui la stimularea participării grupurilor care nu sunt pe piața forței de muncă. Participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii de vârstă mică este obstrucționată de lipsa persistentă a unor servicii de îngrijire a copiilor care să fie atât accesibile ca preț, cât și de calitate, în special pentru copiii în vârstă de până la 3 ani, de drepturile la concedii parentale de lungă durată, de faptul că doar într-un număr mic de cazuri programul de lucru flexibil este utilizat de către ambii părinți și de numărul redus al taților care își iau concediu parental. În ultimii ani au fost luate unele măsuri pentru a se soluționa aceste probleme. Totuși, situația lucrătorilor slab calificați pe piața forței de muncă este cu mult mai deficitară decât cea a tuturor celorlalte grupuri. În prezent este în curs de dezbatere în parlament cadrul legislativ pentru locuințele sociale, care ar urma să stabilească standarde naționale și grupuri-țintă.

               (14)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în Raportul de țară din 2017. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare.

               (15)Consiliul a examinat Programul de convergență prin prisma acestei evaluări și consideră că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere îmbătrânirea populației. Să sporească eficacitatea cheltuielilor publice, în special prin combaterea corupției și prin a practicilor ineficiente din domeniul achizițiilor publice.

               2.Să elimine obstacolele din calea creșterii, în special prin simplificarea procedurilor de acordare a autorizațiilor de construire și prin reducerea în continuare a sarcinii administrative pentru întreprinderi, prin implementarea unor servicii de guvernare electronică esențiale, prin îmbunătățirea calității cercetării și dezvoltării și prin promovarea angajării în muncă a grupurilor subreprezentate.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.