title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/1

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/01)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Belgia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național privind energia și clima al Belgiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe această evaluare.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Belgia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Belgia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei (6).

                  (13)

                  Belgia a notificat un proiect de plan național privind energia și clima însoțit de un proiect de plan federal, de patru proiecte de planuri regionale și de câteva anexe suplimentare. Deși pot fi anexate documente suplimentare, planul național final privind energia și clima trebuie să conțină toate elementele prevăzute de regulament, inclusiv toate informațiile necesare pentru evaluarea nivelurilor de ambiție propuse și a măsurii în care planul este adecvat pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite, mai ales o perspectivă de ansamblu cuprinzătoare asupra politicilor și măsurilor, precum și o evaluare a impactului aferentă. Este nevoie de un efort substanțial și de voință politică pentru îmbunătățirea planului național integrat privind energia și clima, acesta urmând a deveni un instrument mai util pentru facilitarea cooperării dintre diferitele autorități responsabile în ceea ce privește realizarea tranziției energetice. Este necesar să se acorde o atenție deosebită gestionării interconexiunilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare și la eficiența energetică și celelalte dimensiuni, în special prin prezentarea unor obiective mai concrete și cuantificabile în ceea ce privește securitatea energetică, piața internă, cercetarea, inovarea și competitivitatea, obiective care sprijină realizarea ambițiilor referitoare la decarbonizare, la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică, precum și prin explicarea mai în detaliu a modului în care s-a ținut seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei perspective de ansamblu cuprinzătoare privind competitivitatea, nu doar a sectoarelor industriale energointensive, ci și a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, prezentarea unei analize concrete a poziției în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. O altă contribuție benefică ar fi o mai bună integrare a politicilor referitoare la economia circulară, cu sublinierea beneficiilor acestor politici în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Belgia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA BELGIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A completa informațiile privind politicile și măsurile necesare pentru atingerea țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 35 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, inclusiv în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, în care vor trebui să aibă loc majoritatea reducerilor, furnizând detalii suplimentare privind amploarea, calendarele și impacturile preconizate ale respectivelor politici și măsuri. A specifica modul în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și sectorul contabilizat al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii.

                  2.

                  A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030 până la cel puțin 25 %, aceasta fiind contribuția Belgiei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A indica politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Mai mult, a asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului Belgiei privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care intenționează Belgia să realizeze și să mențină această pondere de referință. A intensifica eforturile în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, precum și eforturile de a majora ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor și de a diversifica aceste surse. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001, inclusiv privind simplificarea procedurilor administrative.

                  3.

                  A înălța nivelul de ambiție privind eficiența energetică prin reducerea consumului final de energie, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A justifica politicile și măsurile propuse printr-o evaluare a impactului și printr-un set mai detaliat de informații privind amploarea și calendarul de punere în aplicare pentru perioada 2021-2030.

                  4.

                  A identifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea. A ține seama de contextul regional și de potențialul real al interconexiunilor și al capacităților de producție ale țărilor învecinate, atunci când se evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica cooperarea regională deja excelentă din cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică, în special pe baza declarației politice din 4 martie 2019, pentru a include mai ales dezvoltarea și monitorizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima, în special în ceea ce privește aspectele relevante pentru cooperarea transfrontalieră.

                  7.

                  A îmbunătăți cuantificarea informațiilor mai ales calitative referitoare la nevoile de investiții și a completa aceste informații cu ajutorul unei evaluări cuprinzătoare a totalității investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii.

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, inclusiv din perspectivă cantitativă.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, inclusiv în regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și în regiunile industriale. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea de detalii suplimentare privind măsurile existente și potențiale și privind planurile referitoare la sărăcia energetică și impactul preconizat al acestora, finalizând totodată analiza prevăzută de Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 211.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM (2019) 501 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/9

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/03)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Cehia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (4)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (5)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (6)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (7)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (8)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Republica Cehă (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Republica Cehă (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (9)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (10)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (11)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (12)

                  Interconexiunile dintre dimensiunile uniunii energetice sunt vizibile în proiectul de plan, dar nu sunt menționate în mod explicit. În planul final, Republica Cehă ar trebui să detalieze interconexiunile menționate dintre diferitele dimensiuni din cadrul uniunii energetice, identificând sinergiile din cadrul dimensiunii referitoare la decarbonizare, de exemplu privind biocombustibilii și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura. De asemenea, ar trebui explorate mai în profunzime sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, inclusiv în raport cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivului național privind siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, fiind recomandată includerea unor calendare clare. Un element important de care ar trebui să se țină mai mult seama în planul final este planificarea unei tranziții juste în ceea ce privește regiunile carbonifere și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie este un alt aspect relevant de luat în calcul. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (13)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (14)

                  Recomandările Comisiei pentru Republica Cehă sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA CEHIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 23 %, aceasta fiind contribuția Cehiei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul final o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a prezenta măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul Cehiei în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A include măsuri de reducere a poverii administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A înălța nivelul de ambiție pentru reducerea consumului de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini acest nivel de ambiție prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A identifica mai clar politicile și măsurile a căror adoptare este planificată pentru perioada 2021-2030, inclusiv pe baza evaluării impacturilor lor preconizate.

                  3.

                  A include proiecții privind mixul energetic viitor, inclusiv privind sursele regenerabile de gaze, și măsurile planificate în ceea ce privește reziliența sistemului energetic, măsurile care vizează cererea, securitatea cibernetică și infrastructura critică. A prezenta politici și măsuri mai detaliate care să vizeze sporirea diversificării aprovizionării cu gaze naturale din țări terțe. A specifica, în plus, măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și aprovizionarea pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în special prin prisma dezvoltării capacității de producție de energie nucleară.

                  4.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri noi și planificate bine definite. A stabili potențialul în ceea ce privește gazele din surse regenerabile. A include în planul final o evaluare generală a măsurilor existente și viitoare legate de dezvoltarea concurenței.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele sale naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A continua abordarea deja excelentă în ceea ce privește cooperarea regională în cadrul Grupului de la Vișegrad, care implică Cehia, Slovacia, Polonia și Ungaria, precum și dialogurile bilaterale cu alte state membre. Această cooperare ar trebui să includă teme precum integrarea mai accentuată în piața internă a energiei, măsurile legate de evaluarea adecvanței sistemului din punctul de vedere al continuării planificate a unei piețe de capacități, tranziția justă, decarbonizarea și utilizarea pe scară mai largă a energiei din surse regenerabile, inclusiv impacturile rezultate asupra sistemului energetic și a comerțului transfrontalier de energie electrică.

                  7.

                  A-și extinde analiza referitoare la nevoile și sursele de investiții – care include finanțarea adecvată la nivel național și regional și la nivelul Uniunii și care este furnizată în cazul anumitor politici – pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Planul național integrat final privind energia și clima ar trebui să analizeze în special impactul tranziției energetice a populațiilor afectate de renunțarea treptată la cărbune sau de ajustările din alte sectoare energointensive și să stabilească o legătură cu cadrul strategic al Cehiei, ReStart, care promovează tranziția justă a regiunilor carbonifere din Cehia. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea evaluării în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1002 final.

         (5)  COM (2019) 503 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/13

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/04)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 288,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Danemarca a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare este publicată (2) împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030. (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Danemarca (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Danemarca (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, Danemarca ar trebui să țină seama de sinergiile dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, inclusiv prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, la siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemei sărăciei energetice. Pentru a se asigura îndeplinirea în condiții de bună gestionare a obiectivului ca energia electrică consumată în 2030 să fie 100 % din surse regenerabile, planul final ar trebui să abordeze, de asemenea, elemente importante precum: informații suplimentare referitoare la obiective specifice privind răspunsul părții de consum, agregarea, flexibilitatea sistemului, rețelele inteligente, stocarea, producerea distribuită, protecția consumatorilor și competitivitatea în sectorul de energie cu amănuntul. Este important ca planul final complet să includă o descriere detaliată a tuturor subvențiilor pentru energie, precum și o descriere a politicilor și măsurilor naționale pentru renunțarea treptată la subvențiile respective, în special în ceea ce privește combustibilii fosili, cu calendarele aferente. De asemenea, o îmbunătățire a planului ar fi furnizarea de informații referitoare la modul în care riscurile legate de schimbările climatice ar putea afecta aprovizionarea cu energie. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi prezentarea unei analize și mai cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, inclusiv din punctul de vedere al decarbonizării sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. În continuarea strategiei de exportare a tehnologiilor energetice, planul final ar putea include obiective măsurabile pentru viitor, precum și politicile și măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor respective. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea evidenția economiile de emisii de gaze cu efect de seră obținute grație unor acțiuni ambițioase legate de economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Danemarca sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA DANEMARCA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A clarifica modul în care intenționează să-și atingă ținta stabilită pentru 2030 de reducere cu 39 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, inclusiv prin instituirea unor politici suplimentare eficiente din punctul de vedere al costurilor în sectorul construcțiilor, prin definirea mai în detaliu a politicilor planificate în ceea ce privește transporturile și prin specificarea modului în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii și sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii.

                  2.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 55 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Danemarcei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, cu politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A clarifica, printre altele, nivelul traiectoriei orientative care cuprinde toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A prezenta, de asemenea, traiectorii și măsurile aferente în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei pentru transporturi în temeiul articolului 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Danemarcei.

                  3.

                  A înălța substanțial nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să contracareze efectele probabile ale reducerii substanțiale a nivelurilor finanțării pentru eficiența energetică și efectele reducerilor convenite ale impozitării energiei și care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A include noi măsuri concepute și capabile să ducă la realizarea economiilor de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE. Acest lucru este deosebit de important având în vedere decizia Danemarcei de a renunța la sistemul său de obligații în ceea ce privește eficiența energetică, decizie care ar implica reducerea finanțării disponibile pentru acțiunile consumatorilor finali care vizează economiile de energie. A furniza clarificări privind măsurile efective capabile să ducă la atingerea nivelului de ambiție referitor la un sector al transporturilor și vehicule mai curate și mai eficiente.

                  4.

                  A stabili obiective clare, măsurabile și progresiste în ceea ce privește integrarea pieței.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A extinde acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, în special cu celelalte țări nordice (Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia) și baltice (Estonia, Letonia și Lituania), pentru a include și alte mecanisme de cooperare. Posibilele aspecte pentru o cooperare mai strânsă în ceea ce privește energia din surse regenerabile includ transferurile statistice planificate sau proiectele hibride bazate pe energie din surse regenerabile în cazul cărora energia electrică generată de instalații eoliene offshore este conectată la mai multe piețe. În ceea ce privește cercetarea și inovarea, aceste aspecte includ alinierea programelor de cercetare, finanțarea coordonată și identificarea sinergiilor cu alte state membre și cu programele și inițiativele Uniunii.

                  7.

                  A extinde analiza furnizată referitoare la nevoile de investiții, pentru a cuprinde o estimare a nevoilor de investiții publice și private ale politicilor planificate în scopul îndeplinirii, până în 2030, a obiectivelor în materie de energie și climă și pentru a indica probabilele surse de finanțare a investițiilor respective.

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa politicile referitoare la emisiile atmosferice și la calitatea aerului, a căror integrare este binevenită, cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM (2019) 504 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/17

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/05)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Germania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Germania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Germania (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Având în vedere că țintele naționale din cadrul politicii privind energia și clima prezentate în proiectul de plan sunt stabilite în mod adecvat, planul final ar putea specifica principalele interacțiuni dintre aceste ținte din punctul de vedere atât al nivelurilor de ambiție naționale, cât și al instrumentelor de politică provizorii, planificate, suplimentare și existente. Prezentarea mai în detaliu a cuplării sectoriale și a structurii de stimulente aferente din diferite sectoare ale economiei ar permite abordarea mai cuprinzătoare a coerenței politicilor și măsurilor din cadrul dimensiunilor uniunii energetice și dintre acestea. În acest context, ar putea să se aibă în vedere identificarea nevoilor de investiții din cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice, prevenirea impacturilor subite ale variațiilor prețurilor, prin asigurarea unei renunțări treptate la subvențiile energetice cu vizibilitate pe termen lung, precum și măsuri de atenuare a impactului asupra consumatorilor vulnerabili, prin măsuri de combatere a sărăciei energetice. O evaluare cuprinzătoare a impactului ar putea contribui la gestionarea interacțiunilor de politică, de exemplu prin cuantificarea impactului unei aprovizionări sustenabile cu biomasă în scopuri energetice asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, inclusiv prin cuantificarea riscurilor pentru securitatea energetică generate de schimbările climatice. Includerea în planul final a unei perspective de ansamblu cantitative asupra dezvoltării diferitelor surse de flexibilitate necesare pentru integrarea în sistemul de energie electrică a unei ponderi tot mai mari de energie din surse regenerabile ar putea contribui la abordarea mai multor interacțiuni între dimensiunile uniunii energetice. Ar putea fi incluse informații mai cuprinzătoare privind modul în care politicile și măsurile naționale din cadrul diverselor dimensiuni ale uniunii energetice țin seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

                  (14)

                  Un element suplimentar care merită o atenție sporită este competitivitatea industriei și domeniile în care Germania se bucură de atuuri concurențiale și se confruntă cu potențiale provocări pe parcursul tranziției sale energetice. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație. Planul național integrat final privind energia și clima ar fi îmbunătățit prin includerea unei interacțiuni mai bune cu economia circulară și prin evidențierea potențialului acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Germania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA GERMANIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A specifica politici și măsuri suplimentare eficiente din punctul de vedere al costurilor, mai ales în sectorul construcțiilor, în cel al transporturilor și în cel agricol, pentru a rezolva problema decalajului semnificativ preconizat în ceea ce privește atingerea țintei sale stabilite pentru 2030 de reducere cu 38 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii.

                  2.

                  A prevedea politici și măsuri detaliate și cuantificate, în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a contribuției Germaniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin intermediul unei ponderi de 30 % a energiei din surse regenerabile. A prezenta traiectorii și a prevedea măsuri specifice în scopul atingerii țintei pentru transporturi în temeiul articolului 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001, inclusiv privind simplificarea procedurilor administrative.

                  3.

                  A prevedea o contribuție națională suficient de ambițioasă în ceea ce privește atât consumul final de energie, cât și consumul de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate, în mod colectiv, eforturile necesare în vederea atingerii țintei Uniunii pentru 2030, și a sprijini contribuția națională prin politici și măsuri la o scară adecvată pentru a duce la realizarea economiilor de energie corespunzătoare. A identifica în mod clar politicile planificate pentru a fi adoptate și puse în aplicare în perioada 2021-2030, impacturile preconizate ale acestora, calendarul de punere în aplicare și cerințele bugetare.

                  4.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și informațiile privind renunțarea treptată la energia nucleară.

                  5.

                  A defini obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de consolidare a semnalelor pieței și de îmbunătățire a impactului efectiv al componentelor de piață asupra prețului energiei electrice. A include un calendar cu măsuri adecvate pentru a elimina congestia structurală din cadrul sistemului de energie electrică și a furniza pieței semnale eficiente privind dispecerizarea și localizarea, ca element important al planului național integrat final privind energia și clima, mai ales ca bază pentru continuarea cooperării și coordonării cu alte state membre și în scopul funcționării pieței interne a energiei.

                  6.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2022-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  7.

                  A continua cooperarea regională în cadrul respectivelor grupuri la nivel înalt și consultarea statelor membre învecinate, atât pe parcursul finalizării planului național integrat privind energia și clima, cât și pe parcursul punerii în aplicare a acestuia. A se concentra, în acest context, asupra renunțării treptate la cărbune și lignit, asupra utilizării energiei din surse regenerabile, asupra pieței interne a energiei, abordând aspecte precum nivelurile de interconectare și capacitatea în 2021 și în anii următori, asupra măsurilor de cooperare regională privind evaluarea adecvanței sistemului, asupra tranziției juste și asupra schimbărilor sistemului energetic necesare pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, care vor schimba, probabil, comerțul transfrontalier de energie electrică, făcând ca flexibilitatea sistemului să fie și mai necesară.

                  8.

                  A-și extinde analiza privind nevoile investiționale – furnizată în contextul infrastructurii de transport de energie electrică – la o perspectivă de ansamblu asupra investiților necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii.

                  9.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  10.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  11.

                  A integra aspectele care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile socioeconomice ale tranziției energetice și ale renunțării treptate la cărbune sau ale adaptărilor din alte sectoare mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A descrie impacturile aferente ale obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin prezentarea unei evaluări specifice privind sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM (2019) 505 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/25

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/07)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Irlanda a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Irlanda (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Irlanda (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, Irlanda ar trebui să dezvolte considerațiile din proiectul de plan referitoare la interacțiunile de politică, furnizând detalii suplimentare privind sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă a energiei. Un astfel de aspect este impactul renunțării treptate la cărbune planificate și al nivelurilor tot mai mari ale energiei din surse regenerabile asupra securității energetice și asupra adecvanței sistemului de producere a energiei electrice. Un alt aspect care ar trebui dezvoltat este compatibilitatea dintre sporirea planificată a utilizării biomasei și planul privind sporirea absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. Un alt element important de abordat în planul final este luarea în considerare a principiului „eficiența energetică înainte de toate” atunci când se stabilesc criteriile de eligibilitate pentru acordarea de sprijin pentru energia din surse regenerabile și atunci când se propun politici în cadrul dimensiunilor referitoare la securitatea energetică și la piața internă a energiei. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, alte contribuții benefice ar putea fi luarea în considerare a rolului economiei circulare, referirea la strategiile și planurile de acțiune naționale și sporirea beneficiilor și a potențialelor efecte compensatoare ale acestora în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Irlanda sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA IRLANDA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A prezenta măsuri suplimentare, mai ales în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, pentru a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor decalajul semnificativ preconizat în ceea ce privește atingerea țintei sale stabilite pentru 2030 de reducere cu 30 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii.

                  2.

                  A prezenta, drept contribuție a Irlandei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 31 %, astfel cum se indică în formula din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A prezenta traiectorii și măsurile aferente în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A stabili măsuri pentru combaterea poverii administrative și a furniza informații detaliate privind măsurile referitoare la cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A înălța substanțial nivelul său de ambiție privind eficiența energetică, prin reducerea în termeni absoluți a nivelului consumului final de energie și a consumului de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea îndeplinirii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A exprima contribuția finală ca valoare specifică atât pentru consumul final de energie, cât și pentru consumul de energie primară. A detalia metoda utilizată pentru estimarea economiilor de energie. Este necesară, de asemenea, indicarea investițiilor necesare pentru punerea în aplicare a politicilor privind eficiența energetică.

                  4.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, în special în sectorul gazelor și petrolului, prin prisma incertitudinilor legate de retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului său național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A construi pe cadrul creat prin Cooperarea în domeniul energiei în Marea Nordului și prin inițiativa „Energie curată pentru insulele din UE”, pentru a atinge ținta referitoare la energia din surse regenerabile și pentru a asigura punerea în aplicare la timp a proiectelor de interconectare în curs. A prevedea măsuri pentru a asigura continuarea cooperării regionale cu Regatul Unit în ceea ce privește pregătirea pentru situații de urgență, capacitatea de reacție în situații de urgență în domeniul energiei electrice și securitatea aprovizionării cu gaze și petrol, în contextul deciziei Regatului Unit de a părăsi Uniunea Europeană.

                  7.

                  A enumera acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea treptată a subvențiilor energetice, în special a celor pentru combustibilii fosili.

                  8.

                  A prezenta impacturile asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Planul final ar trebui să abordeze în special impactul tranziției asupra populațiilor care trăiesc în regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A completa abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, prin stabilirea unor obiective orientative pentru reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM (2019) 507 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).