               9.11.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 378/262

         P7_TA(2014)0216
   Angajamentul umanitar al grupărilor armate neguvernamentale în ce privește protecția copilului
   Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 12 martie 2014 privind angajamentul umanitar al actorilor armați nestatali în domeniul protecției copilului (2014/2012(INI))
   (2017/C 378/32)

      Parlamentul European,

               —

               având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes și Keith Taylor în numele Grupului Verts/ALE, privind angajamentul umanitar al actorilor armați nestatali în ce privește protecția copilului (B7-0585/2013),

               —

               având în vedere Raportul din 2013 al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite cu privire la copii și conflictele armate, precum și alte rapoarte elaborate de actori relevanți,

               —

               având în vedere orientările UE privind copiii și conflictele armate din 2008, strategia de punere în aplicare a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate din 2010 și Lista de control din 2008 pentru integrarea protecției copiilor afectați de conflictele armate în operațiunile PESA,

               —

               având în vedere concluziile Consiliului din 2008 privind „promovarea și protecția drepturilor copilului în acțiunile externe ale Uniunii Europene – dimensiunea dezvoltării și dimensiunea umanitară”,

               —

               având în vedere rezoluțiile sale din 19 februarie 2009 referitoare la locul special pe care îl ocupă copiii în acțiunile externe ale UE (1), din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (2), din 3 iulie 2003 referitoare la traficul de copii și copiii-soldați (3), din 6 iulie 2000 referitoare la răpirea copiilor de către Armata de Rezistență a Domnului (ARD) (4) și din 17 decembrie 1998 referitoare la copii–soldați (5),

               —

               având în vedere rezoluțiile Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului, în special Rezoluția 1612 (2005) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite,

               —

               având în vedere Protocolul opțional la Convenția privind drepturile copiilor referitor la implicarea copiilor în conflictele armate din 2002,

               —

               având în vedere angajamentele de la Paris privind protecția copiilor împotriva recrutării ilegale sau a folosirii lor de către forțe sau grupări armate și principiile directoare de la Paris privind copiii asociați cu forțele sau grupările armate, ambele adoptate la 6 februarie 2007,

               —

               având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0160/2014),

               A.

               întrucât majoritatea conflictelor armate actuale implică unul sau mai mulți actori armați nestatali care luptă împotriva statelor sau a altor grupuri armate, în timp ce civilii și în special copiii devin principalele victime ale războaielor;

               B.

               întrucât spectrul acestor actori nestatali este foarte larg și cuprinde o gamă largă de identități și motivații, precum și grade variabile de voință și capacitate de a respecta dreptul internațional umanitar și alte norme de drept internațional, însă toți trebuie supuși unui control în acest sens;

               C.

               întrucât în vederea îmbunătățirii protecției civililor și în special a copiilor, trebuie să se țină seama de toate părțile implicate în conflict;

               D.

               întrucât normele umanitare internaționale se aplică tuturor părților aflate într-un conflict armat și sunt obligatorii pentru acestea;

               E.

               întrucât conflictele armate au un impact devastator asupra dezvoltării fizice și psihice a copiilor, având consecințe pe termen lung asupra securității umane și a dezvoltării durabile;

               F.

               întrucât Statutul Tribunalului Penal Internațional incriminează recrutarea și înrolarea copiilor cu vârsta sub 15 ani în forțele sau grupurile armate sau utilizarea acestora pentru a participa activ la ostilități;

               G.

               întrucât dreptul internațional interzice orice formă de violență sexuală, inclusiv împotriva copiilor, și întrucât actele de violență sexuală pot fi considerate drept crime de război, crime împotriva umanității sau genocid;

               H.

               întrucât utilizarea minelor antipersonal a scăzut de la adoptarea Convenției de interzicere a minelor în 1997, însă acestea reprezintă încă o amenințare la adresa copiilor, în special în conflictele armate care nu au caracter internațional;

               I.

               întrucât comunitatea internațională are datoria morală de a urmări ca toate părțile implicate în conflicte, atât statele, cât și actorii armați nestatali, se angajează în vederea protejării copiilor,

               J.

               întrucât demobilizarea, reabilitarea și reintegrarea copiilor-soldați trebuie să facă parte din orice negociere și din orice acord de pace încheiat în urma conflictelor și să fie abordate chiar pe perioada conflictelor;

               K.

               întrucât demobilizarea și reintegrarea copiilor-soldați realizate cu succes pot contribui la întreruperea cercului vicios al violenței;

               1.

               adresează următoarele recomandări comisarului pentru dezvoltare și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate:

                           (a)

                           să încurajeze semnarea, de către statele în cauză și de către actorii armați nestatali, a unor planuri de acțiune pentru protecția copiilor în conflictele armate împreună cu Biroul Reprezentantului Special al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite pentru copii și conflictele armate, reamintind în același timp că această cooperare cu actorii armați nestatali nu implică sprijinirea sau recunoașterea legitimității acestor grupări sau a activităților lor;

                           (b)

                           să recunoască eforturile depuse de către Organizația Națiunilor Unite și organizațiile internaționale și neguvernamentale de a convinge actorii nestatali să protejeze copiii, reafirmând faptul că acest lucru nu presupune sprijinirea sau recunoașterea legitimității activităților acestor actori;

                           (c)

                           să includă în dialogurile politice cu țările terțe, de exemplu în cadrul Acordului de la Cotonou, obiectivul de a preveni și a opri recrutarea și înrolarea forțată a copiilor cu vârsta sub 18 ani și să asigure eliberarea și reintegrarea lor în societate;

                           (d)

                           să reafirme faptul că statele și actorii armați nestatali trebuie să respecte dreptul umanitar internațional și dreptul cutumiar internațional în domeniul umanitar și să-i sprijine în eforturile lor de a lua măsuri specifice pentru protejarea civililor, în special a copiilor, reamintind în același timp că această activitate desfășurată împreună cu actorii nestatali nu implică sprijinirea sau recunoașterea legitimității activităților acestor actori;

                           (e)

                           să reamintească că dreptul umanitar internațional este un cadru juridic obligatoriu pentru grupările armate neguvernamentale și că articolul 3 comun Convențiilor de la Geneva și celui de al doilea Protocol adițional din 1977, precum și un mare număr de norme din dreptul cutumiar internațional în domeniul umanitar conțin dispoziții în acest sens; să analizeze, acest lucru prezentând o importanță majoră, dacă normele în vigoare aplicabile dreptului umanitar internațional sunt adecvate pentru reglementarea actorilor nestatali sau dacă sunt necesare reglementări suplimentare;

                           (f)

                           să poarte un dialog direct sau indirect, prin intermediul ONG-urilor specializate și al organizațiilor umanitare, cu actorii armați nestatali cu privire la problema protecției fetelor și băieților, cu scopul de a reduce suferințele copiilor în conflictele armate și de a îndemna actorii armați nestatali să semneze Declarația de angajament în cadrul Apelului de la Geneva pentru protecția copiilor împotriva consecințelor conflictelor armate;

                           (g)

                           să sprijine organizațiile umanitare care poartă dialoguri cu actorii armați nestatali cu scopul de a promova respectarea normelor internaționale umanitare în conflictele armate și, în special, protecția copiilor prin mijloace politice, diplomatice și financiare;

                           (h)

                           să solicite statelor membre ale UE să se alăture eforturilor internaționale de a preveni atacurile împotriva școlilor și utilizarea acestora de către actorii armați prin aprobarea proiectului de orientări de la Lucens privind protejarea școlilor și a universităților împotriva utilizării în scopuri militare în timpul conflictelor armate;

               2.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare comisarului pentru dezvoltare, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului și Serviciului European de Acțiune Externă.

      (1)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 3.

      (2)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 24.

      (3)  JO C 74 E, 24.3.2004, p. 854.

      (4)  JO C 121, 24.4.2001, p. 401.

      (5)  JO C 98, 9.4.1999, p. 297.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2017 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Central Bank of Cyprus (BCE/2017/43)

text:
               5.1.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 2/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 19 decembrie 2017
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Central Bank of Cyprus
   (BCE/2017/43)
   (2018/C 2/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Central Bank of Cyprus, KPMG Limited, va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2017. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2018.

               (3)

               Central Bank of Cyprus a selectat PricewaterhouseCoopers Limited drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2018-2022,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă desemnarea PricewaterhouseCoopers Limited drept auditor extern al Central Bank of Cyprus pentru exercițiile financiare 2018-2022.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 19 decembrie 2017.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI


title: Recomandarea Consiliului din 6 martie 2018 privind o foaie de parcurs pentru implementarea PESCO

text:
               8.3.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 88/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 6 martie 2018
   privind o foaie de parcurs pentru implementarea PESCO
   (2018/C 88/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 46 alineatul (6),
   având în vedere Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană, atașat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (1),
   având în vedere propunerea Republicii Federale Germania, a Regatului Spaniei, a Republicii Franceze și a Republicii Italiene,
   întrucât:

               (1)

               Consiliul European din iunie 2017 a convenit cu privire la necesitatea de a lansa o cooperare structurată permanentă (PESCO) incluzivă și ambițioasă și de a consolida securitatea și apărarea Europei pentru a contribui la îndeplinirea nivelului de ambiție al Uniunii, astfel cum rezultă din Strategia globală a UE și cum este definit în Concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2016 privind punerea în aplicare a Strategiei globale a UE în domeniul securității și apărării. Consiliul European a observat că aceste lucrări trebuie să fie în concordanță cu planificarea și angajamentele statelor membre în materie de apărare națională convenite în cadrul NATO și al ONU de statele membre vizate.

               (2)

               La 13 noiembrie 2017, Consiliul și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”) au primit o notificare comună în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE) din partea a 23 de state membre, iar la 7 decembrie 2017 din partea altor două state membre.

               (3)

               Decizia (PESC) 2017/2315 a instituit PESCO și a stabilit ca guvernanța PESCO să fie organizată la nivelul Consiliului și în cadrul proiectelor implementate de grupuri ale acelor state membre participante care au convenit între ele să desfășoare astfel de proiecte.

               (4)

               La 11 decembrie 2017, statele membre care participă la PESCO au adoptat, de asemenea, o declarație în care își exprimă intenția de a pregăti, în diferite grupuri, primele proiecte de colaborare PESCO, astfel cum figurează în anexa la declarație.

               (5)

               La 14 decembrie 2017, Consiliul European a salutat crearea unei PESCO ambițioase și incluzive, a subliniat importanța implementării rapide a primului lot de proiecte și a invitat statele membre participante să atingă obiectivele planurilor lor naționale de punere în aplicare.

               (6)

               La 6 martie 2018, Consiliul a adoptat Decizia PESC 2018/340 (2) de stabilire a listei de proiecte care urmează să fie dezvoltate în cadrul PESCO.

               (7)

               Articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Decizia (PESC) 2017/2315 confirmă că Consiliul, hotărând în conformitate cu articolul 46 alineatul (6) din Tratatul UE, poate adopta decizii sau recomandări pentru a furniza direcție și orientare strategice pentru PESCO.

               (8)

               Prin urmare, Consiliul ar trebui să adopte o recomandare care să ofere astfel de direcție și orientare strategice pentru implementarea PESCO,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   I.   OBIECTIVE ȘI DOMENIU DE APLICARE

               1.

               Obiectivul prezentei recomandări este de a furniza direcție și orientare strategice pentru implementarea PESCO, în scopul structurării lucrărilor ulterioare necesare privind procesele și guvernanța, inclusiv în ceea ce privește proiectele, având în vedere statele membre participante care îndeplinesc angajamentele reciproce mai stricte pe care și le-au asumat, astfel cum figurează în anexa la Decizia (PESC) 2017/2315.

         II.   IMPLEMENTARE

      Stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor și specificarea unor obiective mai precise

               2.

               Articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Decizia (PESC) 2017/2315 prevede că Consiliul ar trebui să adopte decizii și recomandări pentru a stabili etapele îndeplinirii angajamentelor mai stricte prevăzute în anexa la decizia respectivă în cursul celor două faze inițiale consecutive (anii 2018-2020 și 2021-2025) și a specifica, la începutul fiecărei faze, obiectivele mai precise pentru îndeplinirea angajamentelor mai stricte.

               3.

               Prin urmare, este oportună adoptarea de către Consiliu a unei recomandări până în iunie 2018 pentru a stabili etapele îndeplinirii angajamentelor pentru fazele 2018-2020 și 2021-2025 și pentru a indica obiective mai precise, inclusiv angajamentele care trebuie îndeplinite înainte de 2020. Această recomandare ar trebui, de asemenea, să definească indicatori stabiliți de comun acord pentru a oferi sprijin statelor membre participante în îndeplinirea angajamentelor și pentru a evalua progresele realizate în această privință.

               4.

               Secretariatul PESCO, asigurat în comun de către Serviciul European de Acțiune Externă, inclusiv de Statul-Major al Uniunii Europene (EUMS), și Agenția Europeană de Apărare, astfel cum se prevede la articolul 7 din Decizia (PESC) 2017/2315, este invitat să furnizeze un răspuns inițial până la sfârșitul lunii martie 2018 cu privire la tipul, gradul de detaliere și structura informațiilor furnizate în cadrul planurilor naționale de punere în aplicare comunicate de statele membre participante în decembrie 2017, din perspectiva îndeplinirii angajamentelor lor. Acest răspuns ar trebui să ajute la elaborarea recomandării privind stabilirea etapelor, care urmează să fie adoptată de Consiliu în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Decizia (PESC) 2017/2315. Secretariatul PESCO ar putea, de asemenea, să sprijine fiecare stat membru participant în mod individual, la cererea acestora, în vederea îmbunătățirii calității planurilor lor naționale de punere în aplicare.

               5.

               În urma adoptării recomandării privind stabilirea etapelor, statele membre participante ar trebui să reexamineze și să actualizeze, după caz, planurile lor naționale de punere în aplicare în consecință și să le comunice secretariatului PESCO până la 10 ianuarie 2019, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2017/2315. Începând din 2020, aceste planuri ar trebui să fie prezentate anual secretariatului PESCO până la 10 ianuarie, luând în considerare reexaminarea efectuată de Consiliu cu privire la PESCO – pe baza raportului anual anterior al Înaltului Reprezentant menționat la articolul 6 din Decizia (PESC) 2017/2315 –, planul de dezvoltare a capabilităților, precum și recomandările raportului CARD bienal.

               6.

               La sfârșitul primei faze, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Decizia (PESC) 2017/2315, Consiliul va actualiza, și va consolida dacă va fi necesar, angajamentele mai stricte stabilite în decizia menționată, prin prisma realizărilor obținute prin intermediul PESCO, cu scopul de a reflecta necesitățile operaționale și în materie de capabilități ale Uniunii, precum și mediul de securitate în schimbare. O astfel de decizie se va baza pe un proces de revizuire strategică vizând evaluarea îndeplinirii angajamentelor PESCO.

               7.

               La începutul următoarei faze, Consiliul ar trebui să adopte un al doilea set de obiective mai precise pentru faza 2021-2025, ținând seama de articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Decizia (PESC) 2017/2315.

      Lista de proiecte care urmează să fie dezvoltate în cadrul PESCO

               8.

               În urma adoptării unei decizii de către Consiliu la 6 martie 2018 de stabilire a listei proiectelor care urmează a fi dezvoltate în cadrul PESCO, statele membre participante ar trebui să depună eforturi substanțiale pentru a defini obiective și termene pentru fiecare proiect.

               9.

               Consiliul ar trebui să actualizeze această listă până în noiembrie 2018 pentru a include următorul set de proiecte PESCO, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 din Decizia (PESC) 2017/2315.

               10.

               Ulterior, în vederea unei implementări durabile și eficace a PESCO, această procedură de evaluare a noilor proiecte prezentate de statele membre participante ar trebui în principiu să fie finalizată în fiecare an în luna noiembrie, în urma lansării unei cereri de propuneri de proiecte noi până la începutul lunii mai a aceluiași an. Evaluarea propunerilor de proiecte PESCO de către secretariatul PESCO ar trebui efectuată conform unor criterii transparente referitoare atât la perspectiva capabilităților, cât și la aspectul operațional, care ar trebui elaborate mai în detaliu împreună cu statele membre participante. În conformitate cu articolul 5 din Decizia (PESC) 2017/2315, Comitetul militar al Uniunii Europene (CMUE) va furniza avizul militar referitor la recomandarea Înaltului Reprezentant privind identificarea și evaluarea proiectelor PESCO.

               11.

               Statele membre participante care intenționează să propună un proiect individual ar trebui să informeze celelalte state membre participante în timp util înainte de prezentarea propunerilor lor, pentru a obține sprijin și a le oferi acestora posibilitatea să se alăture înaintând colectiv propunea. Propunerile detaliate de proiecte, inclusiv calendarul pentru implementarea acestora, ar trebui să fie prezentate astfel încât secretariatul PESCO să dispună de suficient timp pentru a le evalua în vederea formulării unei recomandări de către Înaltul Reprezentant adresate Consiliului, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Decizia (PESC) 2017/2315. Consiliul invită secretariatul PESCO să elaboreze un model pentru proiectele care urmează să fie prezentate și să ofere sprijin statelor membre participante în distribuirea propunerilor lor individuale de proiecte PESCO către alte state membre.

      Setul comun de norme de guvernanță pentru proiecte

               12.

               Setul comun de norme de guvernanță pentru proiecte în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (f) din Decizia (PESC) 2017/2315, pe care statele membre participante care iau parte la un proiect individual îl pot adapta dacă este necesar pentru proiect, ar trebui să fie adoptat de către Consiliu până în iunie 2018. Acesta ar trebui să creeze un cadru care va asigura implementarea coerentă și consecventă a proiectelor PESCO și va include modalități pentru informarea periodică a Consiliului în legătură cu dezvoltarea de proiecte individuale, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2017/2315, precum și pentru a permite exercitarea supravegherii necesare de către Consiliu. În acest sens, rolurile și responsabilitățile statelor membre participante, inclusiv, între altele, rolul observatorilor, dacă este cazul, precum și cele ale secretariatului PESCO, ar trebui să fie precizate mai detaliat. Acest cadru ar trebui totodată să ofere orientări generale participanților cu privire la conceperea de modalități adecvate pentru gestiunea fiecărui proiect, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Decizia (PESC) 2017/2315. În acest context, Consiliul va reveni de asemenea până în iunie 2018 la chestiunea funcțiilor de coordonare ale statelor membre participante în cadrul proiectelor.

      Condiții generale pentru participarea excepțională la a statelor terțe proiecte individuale

               13.

               În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (g) și cu articolul 9 alineatul (1) din Decizia (PESC) 2017/2315, Consiliul va adopta o decizie de stabilire, în timp util, a condițiilor generale în care statele terțe ar putea fi invitate, în mod excepțional, să ia parte la proiecte individuale și va stabili, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2017/2315, dacă un anumit stat terț îndeplinește aceste condiții. Activitatea de elaborare a acestor condiții generale ar trebui să înceapă de îndată ce setul comun de norme de guvernanță pentru proiecte și stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor sunt decise până în iunie 2018 și, sub rezerva unei evaluări suplimentare din partea Consiliului, o decizie ar trebui în principiu să fie adoptată înainte de sfârșitul anului 2018.

      Raportul anual al ÎR către Consiliu și mecanismul de evaluare

               14.

               În conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Decizia (PESC) 2017/2315 și pe baza planurilor naționale de punere în aplicare actualizate prezentate de statele membre participante, Înaltul Reprezentant va prezenta Consiliului un raport anual care descrie stadiul implementării PESCO, inclusiv îndeplinirea, de către fiecare stat membru participant, a angajamentelor sale, în conformitate cu planul său național de punere în aplicare. Acesta ar trebui să se concentreze asupra acțiunilor concrete și a dispozițiilor adoptate de statele membre participante pentru a-și îndeplini angajamentele, inclusiv prin intermediul proiectelor PESCO, și pe baza obiectivelor mai precise și a stabilirii etapelor definite pentru cele două faze inițiale consecutive. În acest context, secretariatul PESCO este invitat să furnizeze modelul actualizat pentru planurile naționale de punere în aplicare.
               Statele membre participante ar trebui să includă în planurile lor naționale de punere în aplicare informații cu privire la măsurile concrete și dispozițiile luate pentru îndeplinirea angajamentelor lor, inclusiv informații privind contribuțiile la proiecte. În plus, consultări informale ar putea contribui la clarificarea informațiilor oferite în acestea.

               15.

               Înaltul Reprezentant ar trebui să prezinte primul său raport anual în aprilie 2019 sau cel puțin înainte de organizarea reuniunii relevante a Consiliului Afaceri Externe, în primul semestru al anului, astfel încât să țină seama de planurile naționale de punere în aplicare actualizate prezentate de statele membre participante până la 10 ianuarie 2019. Începând din 2020, raportul anual ar trebui să fie prezentat în luna martie sau aprilie, luând în considerare versiunea revizuită și actualizată a planului național de punere în aplicare prezentat în luna ianuarie a aceluiași an.

               16.

               Pe baza raportului furnizat de Înaltul Reprezentant, CMUE ar trebui să furnizeze Comitetului politic și de securitate avize militare și recomandări care să îi permită să pregătească analiza Consiliului privind situația îndeplinirii în continuare de către statele membre participante a angajamentelor mai stricte, până în luna mai a fiecărui an. În acest context, Consiliul ar trebui, de asemenea, să revizuiască progresele înregistrate în direcția realizării nivelului de ambiție al Uniunii, sporind astfel capacitatea Uniunea de a acționa ca furnizor de securitate și autonomia sa strategică, precum și consolidând capacitatea acesteia de a coopera cu partenerii și de a-și proteja cetățenii.

      Adoptată la Bruxelles, 6 martie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MOGHERINI

      (1)  JO L 331, 14.12.2017, p. 57.

      (2)  JO L 65, 8.3.2018, p. 24.


               4.10.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 356/130

      P8_TA(2017)0440
      Parteneriatul Estic: summitul din noiembrie 2017
      Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (2017/2130(INI))
      (2018/C 356/18)

         Parlamentul European,

                  —

                  având în vedere articolele 2, 3 și 8 și titlul V, în special articolele 21, 22, 36 și 37, din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și partea a cincea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

                  —

                  având în vedere lansarea Parteneriatului Estic la Praga, la 7 mai 2009, ca un efort comun al UE și al partenerilor săi estici, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

                  —

                  având în vedere declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului Estic, de la Varșovia în 2011, de la Vilnius în 2013 și de la Riga în 2015,

                  —

                  având în vedere Declarația liderilor celor 27 de state membre și a Consiliului European, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, adoptată la 25 martie 2017, la Roma,

                  —

                  având în vedere recomandările și activitățile Adunării Parlamentare Euronest, Forumului societății civile al Parteneriatului Estic, precum și ale Comitetului Regiunilor și Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul Estic (CORLEAP),

                  —

                  având în vedere comunicările Comisiei Europene și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Politica europeană de vecinătate (PEV), în special raportul din 2017 privind realizarea revizuirii PEV (JOIN(2017)0018) și documentul de lucru revizuit din 2017, intitulat „Parteneriatul Estic – 20 de obiective concrete pentru 2020: Concentrarea asupra priorităților esențiale și a rezultatelor tangibile” (SWD(2017)0300), precum și comunicarea din 2016 intitulată „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”,

                  —

                  având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PEV și Parteneriatul Estic,

                  —

                  având în vedere recomandarea sa din 5 iulie 2017 adresată Consiliului, referitoare la cea de a 72-a Sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1), rezoluțiile sale, în special cea din 15 iunie 2017, referitoare la cazul lui Afgan Mukhtarli și situația mass-mediei în Azerbaidjan (2), cea din 6 aprilie 2017 (3) și cea din 24 noiembrie 2016 (4) referitoare la Belarus, cea din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (5), cea din 13 decembrie 2016 referitoare la drepturile femeilor în țările din Parteneriatului Estic (6), cea din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Moldova și Ucraina (7), și cea din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (8),

                  —

                  având în vedere Declarația comună a parlamentelor Georgiei, Moldovei și Ucrainei din 3 iulie 2017,

                  —

                  având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0308/2017),

                  A.

                  întrucât Parteneriatul Estic este bazat pe un angajament comun între Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova, Ucraina și Uniunea Europeană de a-și aprofunda relațiile și de a adera la dreptul internațional și valorile fundamentale, printre care democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a egalității de gen, precum și pentru economia de piață, dezvoltarea sustenabilă și buna guvernanță;

                  B.

                  întrucât Parteneriatul Estic urmărește obiective comune de promovare a stabilității, încrederii și cooperării, de susținere a reformelor democratice, a relațiilor de bună vecinătate, a soluționării pașnice a conflictelor și a cooperării regionale, de îmbunătățire a contactelor interpersonale și de stimulare a comerțului, pentru a intensifica dialogul și asocierea politică și a consolida cooperarea și integrarea economică;

                  C.

                  întrucât, prin Strategia globală și PEV revizuită, UE urmărește să-și apropie partenerii prin accelerarea asocierii politice și a integrării economice cu UE, dar și să promoveze stabilizarea politică, reziliența societală și prosperitatea economică în vecinătatea sa, oferind totodată posibilitatea unor relații economice și politice privilegiate, în funcție de nivelul de ambiție al fiecărei țări partenere;

                  D.

                  întrucât, având în vedere că UE consideră cooperarea o valoare în sine și este ferm convinsă că aceasta conduce la situații reciproc avantajoase pentru toate părțile implicate, s-a angajat să continue să colaboreze cu toate țările Parteneriatului Estic, atât timp cât valorile fundamentale europene nu sunt contestate sau subminate;

                  E.

                  întrucât UE și partenerii săi trebuie să alinieze resursele și instrumentele la angajamentele asumate și întrucât partenerii trebuie să acorde mai multă atenție punerii în aplicare a acordurilor existente;

                  F.

                  întrucât participanții la summitul de la Riga din 2015 au cerut realizarea unor progrese până la următoarea reuniune, în domeniile (1) consolidării instituțiilor și a bunei guvernări, (2) mobilității și contactelor interpersonale, (3) dezvoltării economice și oportunităților de piață și (4) conectivității, eficienței energetice, protecției mediului și schimbărilor climatice;

                  G.

                  întrucât au fost realizate progrese semnificative de la ultimul summit, în special prin încheierea și intrarea în vigoare a trei acorduri de asociere (AA), inclusiv o Zonă de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC) cu Georgia, Moldova și Ucraina, precum și prin crearea unor regimuri de liberalizare a vizelor cu Georgia și Ucraina din 2017 (și cu Moldova din 2014), încheierea negocierilor privind un acord de parteneriat consolidat și cuprinzător cu Armenia (care oferă un exemplu privind modul în care pot coexista statutul de membru în Uniunea Economică Eurasiatică și participarea la strategiile de vecinătate ale Uniunii Europene), lansarea negocierilor pentru un nou acord cuprinzător cu Azerbaidjanul și adoptarea unor reforme majore în unele dintre aceste țări, cu sprijin politic, tehnic și financiar din partea Uniunii Europene și cu continuarea politicii de implicare critică față de Belarus;

                  H.

                  întrucât, de la lansarea Parteneriatului Estic la Praga, unii membri fondatori au înregistrat o deteriorare generală a situației drepturilor omului și o inversare a tendințelor de democratizare; întrucât una dintre principalele provocări va fi facilitarea tranziției în curs către democrații favorabile incluziunii, responsabile, stabile și viabile;

                  I.

                  întrucât mobilitatea crescută și consolidarea contactelor interpersonale între țările partenere și UE rămân un instrument indispensabil pentru promovarea valorilor europene;

                  J.

                  întrucât noul plan de lucru strategic propus de Comisie și SEAE, care combină obiectivele de cooperare bilaterale și regionale, urmărește să ghideze activitatea viitoare a UE și a celor șase state partenere, axându-se pe douăzeci de obiective concrete până în 2020;

                  K.

                  întrucât independența, suveranitatea și integritatea teritorială a partenerilor UE din est este în continuare amenințată de conflictele regionale nesoluționate, dintre care unele au fost inițiate și sunt încă susținute în mod activ de Federația Rusă, în contradicție cu angajamentele internaționale ale acesteia de a respecta ordinea juridică internațională; întrucât UE ar trebui să joace un rol mai activ în soluționarea pașnică a conflictelor în desfășurare din vecinătatea sa; întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, anexarea Crimeei și ocuparea în continuare a două regiuni din Georgia, precum și amenințările hibride din partea Rusiei, care includ activități de destabilizare și propagandă, amenință securitatea europeană în ansamblul său;

                  L.

                  întrucât politica Parteneriatului Estic se bazează pe dreptul suveran al fiecărui partener de a-și alege nivelul de ambiție la care aspiră în relațiile sale cu UE; întrucât partenerii care urmăresc să aibă relații mai strânse cu UE ar trebui să se poată baza pe un sprijin și o asistență mai mare în vederea atingerii obiectivelor stabilite reciproc, dacă aceștia își îndeplinesc angajamentele actuale de reformă, în conformitate cu principiul „mai mult pentru mai mult”,

                  1.

                  adresează Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă următoarele recomandări:

            Cu privire la viitorul Parteneriatului Estic

                  (a)

                  să se asigure că summitul din noiembrie 2017 va fi orientat spre viitor, va insufla o nouă forță de acțiune și va stabili o viziune politică clară pentru viitorul Parteneriatului Estic ca politică de lungă durată; să se asigure că rezultatele acestui summit vor constitui, ca prioritate primă, o bază pentru respectarea valorilor fundamentale ale Uniunii Europene, în special respectarea democrației, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a nediscriminării și a egalității de gen, pe care se bazează Parteneriatul Estic, subliniind faptul că aceste valori se află în centrul acordurilor de asociere și recunoscând angajamentul partenerilor în cauză în direcția concretizării și promovării acestor valori;

                  (b)

                  să fie la înălțimea așteptărilor mari ale cetățenilor din toate țările partenere în ceea ce privește eradicarea corupției, combaterea criminalității organizate și consolidarea statului de drept și a bunei guvernanțe; să urmărească să obțină, prin urmare, un angajament reînnoit al partenerilor pentru adoptarea și aplicarea integrală a unor reforme legate de sistemul judiciar, de administrația publică și de lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, pe baza unor foi de parcurs corespunzătoare, care să prevadă obiective și termene-limită clar stabilite;

                  (c)

                  să consolideze societatea civilă în țările partenere și rolul său vital în cadrul Parteneriatului Estic, atât ca un actor indispensabil în procesul consolidării democrației, cât și ca o platformă pentru cooperarea regională, opunându-se categoric oricărei legi și oricăror măsuri care urmăresc să pună capăt activităților legitime ale societății civile și favorizând o implicare de mai mare profunzime a acesteia în elaborarea, controlul și monitorizarea aplicării reformelor legate de Parteneriatul Estic, precum și promovând transparența și responsabilitatea instituțiilor publice;

                  (d)

                  să încurajeze reformele electorale care asigură respectarea de către cadrele juridice a standardelor internaționale, a recomandărilor misiunilor internaționale de observare conduse de OSCE și a avizelor Comisiei de la Veneția și care se realizează printr-un proces transparent și fac obiectul unor consultări ample, întrunind, pe cât posibil, un consens al opoziției și al societății civile, pentru a îmbunătăți cadrul electoral fără a favoriza în vreun fel partidele aflate la guvernare; să asigure aplicarea strictă de către UE a condiționalității existente privind reformele electorale;

                  (e)

                  să se asigure că rezultatele finale ale summitului din noiembrie 2017 fac bilanțul realizărilor deja obținute subliniază că este necesar să se respecte toate angajamentele deja asumate și dau un nou impuls parteneriatului către viitor, inclusiv obținerea unor noi rezultate concrete pentru cetățeni, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, reducerea discrepanțelor socioeconomice, transporturile, conectivitatea, independența energetică, mobilitatea și educația, ținând seama de faptul că un instrument important în acest sens este noul Plan european de investiții externe (PIE);

                  (f)

                  să își continue acțiunile care vizează combaterea șomajului, în special în rândul tinerilor, inclusiv prin intermediul unui pachet de măsuri de susținere, cum ar fi programul EU4Youth, precum și a celor care urmăresc dezvoltarea competențelor adaptate la necesitățile în schimbare ale pieței forței de muncă, inclusiv prin educație și formare profesională, promovarea spiritului antreprenorial și a industriilor locale, sprijinirea agriculturii sustenabile, dezvoltarea turismului și a economiei digitale și dezvoltarea infrastructurii sociale și a sectorului serviciilor publice și private, printre altele, în domeniul sănătății și al asistenței medicale;

                  (g)

                  să promoveze și să sprijine în mod activ punerea în aplicare a politicilor de combatere a discriminării în toate sectoarele societății; să asigure egalitatea de gen în politicile publice și susținerea capacității de inserție profesională și a activităților antreprenoriale ale femeilor, garantând continuitatea acestei politici și după 2020;

                  (h)

                  să se angajeze să conlucreze pentru o mobilitate mai mare între UE și țările partenere; să susțină Moldova, Georgia și Ucraina în aplicarea acordului de liberalizare a vizelor și să ia măsuri pentru ca mecanismele de suspendare să nu mai fie activate în viitor, în special printr-o strânsă cooperare în domeniul poliției și al vămilor în vederea protecției împotriva pericolelor de securitate, a criminalității și a depășirilor perioadei de ședere; să deschidă dialogul privind vizele cu Armenia, pentru a încuraja progresele Azerbaidjanului în aplicarea acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie (AFV/AR), în vederea inițierii unui dialog pe tema vizelor în viitor, precum și să finalizeze negocierile privind AFV/AR cu Belarus, în interesul cetățenilor acestei țări, cu condiția ca aceste țări să realizeze progrese semnificative în domeniul valorilor fundamentale și să respecte condițiile precise prevăzute în foile de parcurs privind liberalizarea vizelor;

                  (i)

                  să multiplice oportunitățile de cooperare mai strânsă în domeniile educației, cercetării și inovării, în special prin facilitarea participării la unele programe precum Erasmus +, „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și EU4Innovation, precum și prin oferirea unor garanții de împrumut din partea Grupul Băncii Europene de Investiții, ca parte a programului InnovFin; să ofere sprijin pentru a reforma învățământul și a elimina decalajului în domeniul cercetării și al inovării;

                  (j)

                  să se asigure că rezultatele summitului din noiembrie 2017 vor oferi și un nou impuls pentru stimularea creșterii economice durabile, a modernizării și diversificării sectoarelor existente, a oportunităților de comerț și investiții, inclusiv a oportunităților intraregionale de cooperare transfrontalieră, în special în privința antreprenoriatului și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri);

                  (k)

                  să solicite o susținere recalibrată din partea UE pentru programele de asociere și pentru reformele structurale conexe, în special pentru cele care permit creșterea competitivității, un mediu de afaceri mai favorabil și un acces adecvat la surse de finanțare, inclusiv prin intermediul inițiativei EU4business; să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a zonelor de liber schimb aprofundat și cuprinzător pentru a evita dumpingul social și ecologic; să conceapă, în acest sens, o asistență specifică destinată IMM-urilor, pentru a le ajuta să profite pe deplin de potențialul acestor zone; să promoveze și să sprijine o reformă reală a sistemului economic care să vizeze eliminarea treptată a monopolurilor și limitarea rolului jucat de oligarhi prin introducerea unor legi adecvate, precum și printr-o reformă majoră a sectorului bancar și financiar care să vizeze combaterea spălării banilor și a evaziunii fiscale;

                  (l)

                  să susțină dezvoltarea infrastructurii de transport și conectivitate necesare, inclusiv printr-un plan de investiții ambițios pentru rețeaua principală TEN-T și prin promovarea comerțului intraregional; să sprijine proiecte de infrastructură care vor oferi noi oportunități pentru comerț și vor permite dezvoltarea comunicării și a schimburilor între UE și țările partenere, precum și între parteneri;

                  (m)

                  să crească independența și eficiența energetică prin investiții specifice și prin diversificarea surselor de energie, mai ales în ceea ce privește energiile regenerabile și reducerea dependenței de combustibili fosili, prin consolidarea cooperării în toate domeniile prioritare reglementate de uniunea energetică a UE și printr-o mai bună integrare a piețelor energetice ale partenerilor cu piața europeană a energiei, cu un accent special pe interconectivitate și infrastructură; să se asigure că toate posibilele porțiuni noi de pe uscat și din larg ale infrastructurii de conducte din regiune, inclusiv conducta de gaz Nord Stream 2, sunt pe deplin conforme cu legislația UE și cu strategia uniunii energetice și nu subminează securitatea energetică regională; să conlucreze cu partenerii din est pentru a sprijini gospodăriile cele mai afectate de creșterea prețurilor la energie;

                  (n)

                  să asigure respectarea deplină a acordurilor și obligațiilor internaționale în materie de securitate nucleară și de protecție a mediului; să depună eforturi mai mari pentru îndeplinirea angajamentelor în materie de schimbări climatice, inclusiv prin sensibilizarea opiniei publice și eliminarea treptată și durabilă a centralelor nucleare învechite din Armenia și Ucraina; să urmărească îndeaproape evoluția noilor proiecte precum centrala nucleară de la Ostroveț, Belarus;

                  (o)

                  să se asigure că rezultatele reuniunii la nivel înalt din 2017 abordează și amenințările la adresa securității și conflictele care afectează independența, suveranitatea, integritatea teritorială, drepturile fundamentale ale omului și stabilitatea politică, socială și economică, precum și dezvoltarea partenerilor și a regiunii în ansamblul său;

                  (p)

                  să se angajeze să sprijine unitatea de acțiune a statelor membre ale UE, menținând presiunea colectivă asupra Rusiei, a cărei prezență militară în această regiune a sporit, cu toate acestea, în anii trecuți, în special prin înăsprirea măsurilor restrictive punctuale, să soluționeze conflictul din estul Ucrainei, printr-o aplicare deplină și reală a acordurilor de la Minsk și prin menținerea misiunii de monitorizare a OSCE, să soluționeze conflictul ruso-georgian prin obținerea unor rezultate concrete în cadrul discuțiilor internaționale de la Geneva și prin punerea deplină în aplicare de către Rusia a acordului de încetare a focului din 2008, să restabilească suveranitatea deplină a Ucrainei în Crimeea, a Georgiei în teritoriile sale ocupate din Abhazia și Osetia de Sud și a Moldovei în Transnistria, să acorde atenția cuvenită situației ecologice periculoase din estul Ucrainei, să își ajute partenerii să își crească reziliența, precum și să pună capăt amenințărilor suplimentare reprezentate de asasinatele comandate de state, de războaiele cibernetice, dezinformare și alte tipuri de destabilizare;

                  (q)

                  să sublinieze că este inadmisibil ca un partener estic să participe la exerciții militare împotriva UE și/sau a unora dintre partenerii săi, cum ar fi exercițiul Zapad 2017 desfășurat de ruși în Belarus; să se asigure că partenerii nu mai iau parte la astfel de exerciții în viitor;

                  (r)

                  să solicite încetarea imediată a ostilităților militare dintre forțele armene și azere, care provoacă pierderi inutile de vieți în rândul civililor și soldaților și împiedică dezvoltarea socioeconomică; să își reafirme sprijinul pentru eforturile copreședinților Grupului de la Minsk al OSCE de soluționare a conflictului din Nagorno-Karabah și pentru principiile lor de bază din 2009, printre care principiul integrității teritoriale, al autodeterminării popoarelor și al nerecurgerii la forță; să solicite Armeniei și Azerbaidjanului să relanseze negocierile cu bună credință, pentru a aplica aceste principii cu scopul de a soluționa conflictul, care nu poate fi soluționat prin recurgerea la forța militară; să solicite guvernelor Armeniei și Azerbaidjanului să poarte discuții la nivel înalt și să se angajeze să adopte măsuri de consolidare efectivă a încrederii și în dialogul dintre societatea civilă armeană și cea azeră; să condiționeze ratificarea unor noi acorduri între UE și fiecare dintre părți de asumarea unor angajamente de substanță și de realizarea unor progrese considerabile pentru soluționarea conflictului, cum ar fi menținerea acordului de încetare a focului și susținerea punerii în aplicare a principiilor de bază din 2009;

                  (s)

                  să solicite o susținere permanentă a activităților desfășurate de misiunile UE și OSCE în Georgia, Moldova și estul Ucrainei, care sunt esențiale pentru a asigura pacea și securitatea în primul rând în interesul cetățenilor din aceste zone; să asigure punerea în aplicare efectivă a mandatelor acestor misiuni și să solicite Rusiei să garanteze accesul neîngrădit al acestora; să examineze posibilitatea de a sprijini desfășurarea unei misiuni de poliție armată a OSCE în estul Ucrainei; să reflecteze, împreună cu țările partenere, asupra perspectivei unui rol consolidat al UE în soluționarea acestor conflicte, inclusiv prin desfășurarea unor reale misiuni ambițioase în cadrul politicii de securitate și apărare comună (PSAC) menite să consolideze securitatea și stabilitatea;

                  (t)

                  să invite partenerii UE la o cooperare deplină și eficace cu UE în abordarea unor provocări precum migrația ilegală, terorismul, criminalitatea cibernetică, traficul de ființe umane și contrabanda;

                  (u)

                  să ia în considerare, în cadrul politicii Parteneriatului Estic, un model de „Parteneriat Estic+” atractiv pe termen mai lung pentru țările asociate, care au înregistrat progrese mari în punerea în aplicare a reformelor care au tangență cu AA/ZLSAC, care ar putea duce, în cele din urmă, la aderarea la uniunea vamală și la spațiul Schengen, la un acces extins la piața internă a UE, la integrarea în rețelele de transport ale UE, la parteneriate industriale, la participarea în mai mare măsură la alte programe și agenții ale UE, la o cooperare mai mare în domeniul PSAC și la măsuri imediate, cum ar fi preferințe tarifare unilaterale suplimentare, un calendar concret pentru eliminarea tarifelor de roaming între parteneri și UE și la dezvoltarea rețelelor în bandă largă de mare capacitate; să deschidă modelul de „Parteneriat Estic+” și pentru alte țări din cadrul Parteneriatului Estic, din momentul în care sunt pregătite pentru astfel de angajamente consolidate și au înregistrat progrese semnificative în direcția punerii în aplicare a reformelor convenite de comun acord;

                  (v)

                  să ia în considerare, în privința țărilor neasociate, noi modalități de susținere a societății civile, a întreprinderilor, a comunităților independente academice și de presă, precum și a tinerilor, inclusiv prin finanțare suplimentară și prin parteneriate pentru mobilitate;

                  (w)

                  să se asigure că, în ambele cazuri, obiectivele comune sunt atât pe termen mediu, cât și pe termen lung, dacă este necesar, încurajând unele dintre țările partenere să meargă dincolo de logica ciclurilor electorale, înspre viziuni mai strategice;

            Cu privire la punerea în aplicare a Parteneriatului Estic

                  (x)

                  să reafirme principiul diferențierii, precum și faptul că sfera de aplicare și gradul de cooperare cu UE sunt determinate de ambițiile acesteia și ale partenerilor, precum și de ritmul și calitatea reformelor care urmează să fie evaluate pe baza punerii lor depline și efective în aplicare, în special în ceea ce privește respectarea democrației, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept și a bunei guvernanțe;

                  (y)

                  să sublinieze faptul că Parteneriatul Estic are obiectivul de a crea condițiile necesare pentru o asociere politică și o integrare economică strânsă, incluzând participarea la programele UE; să reitereze faptul că acordurile de asociere cu Georgia, Moldova și Ucraina nu reprezintă obiectivul final în relațiile acestor țări cu UE; să recunoască din nou aspirațiile europene ale acestor țări; să sublinieze că, în conformitate cu articolul 49 din TUE și cu Declarația de la Roma din 25 martie 2017, orice stat european poate solicita să devină membru al Uniunii Europene, cu condiția să adere la criteriile de la Copenhaga și la principiile democrației, să respecte libertățile fundamentale și drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților, și să garanteze statul de drept; să îndemne statele membre, în acest sens, să convină asupra unei declarații ambițioase pentru summitul din 2017 care să stabilească stabilește obiective pe termen lung relevante;

                  (z)

                  să invite Georgia, Moldova și Ucraina să se concentreze asupra implementării programelor de asociere, pentru a valorifica toate oportunitățile oferite de acordurile de asociere, implicându-se, de asemenea, în discuții comune privind progresele, oportunitățile și provocările legate de reformele care au tangență cu AA/ZLSAC; să reitereze importanța unei aplicări efective a reformelor menționate anterior pentru stabilitatea viitoare, dezvoltarea țărilor respective și situația bună a societăților lor; să reafirme faptul că aprofundarea relațiilor în cadrul modelului „Parteneriatului Estic+”, precum și orice perspectivă de aderare la UE impun progrese substanțiale în aplicarea reformelor, în special în ceea ce privește statul de drept, respectarea drepturilor omului și buna guvernanță;

                  (aa)

                  să instituie o condiționalitate strictă permanentă legată de nivelurile actuale și viitoare ale cooperării și susținerii partenerilor și să se asigure că este respectată; să sublinieze faptul că sprijinul financiar acordat de UE partenerilor săi va fi condiționat de realizarea unor pași concreți în materie de reforme și de punerea în aplicare efectivă a acestora și că abordarea bazată pe stimulente a UE va continua să favorizeze partenerii cei mai implicați în reforme ambițioase; să prevadă plata subvențiilor în tranșe mai mici pentru a permite UE să răspundă mai bine la crize neașteptate sau la absența reformelor; să sublinieze îndeosebi că nu se va ratifica niciun acord cuprinzător cu o țară care nu respectă valorile UE, în special prin neexecutarea hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului și prin hărțuirea, intimidarea și persecuția apărătorilor drepturilor omului, a ONG-urilor și a jurnaliștilor; să sublinieze, de asemenea, că trebuie satisfăcute o serie de criterii clare pentru lansarea și finalizarea oricărui nou dialog cu privire la regimurile de călătorii fără vize; să reitereze faptul că regresul în raport cu realizările anterioare va conduce sistematic la suspendarea acordurilor, inclusiv în domeniul regimurilor de călătorii fără vize și al finanțării din partea UE;

                  (ab)

                  să susțină dimensiunea multilaterală a Parteneriatului Estic ca mijloc de consolidare a încrederii multilaterale, mai ales în regiunile afectate de conflicte, și de creare a unor oportunități de cooperare regională, inclusiv prin intermediul unor platforme transnaționale ale societății civile, al cooperării între autoritățile locale și regionale și al unor proiecte transfrontaliere precum programele interpersonale în cadrul cărora dialogul intercultural și generația tânără reprezintă factori ai schimbării;

                  (ac)

                  să insiste asupra importanței coerenței și eficacității comunicării cu privire la politicile legate de Parteneriatul Estic, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, precum și asupra importanței unor activități de comunicare adaptate fiecărei regiuni, mai ales pentru a remedia lipsa de cunoștințe referitoare la UE și la relațiile acesteia cu partenerii săi; să recunoască activitatea excelentă realizată până în prezent de grupul operativ East Stratcom și să îl sprijine printr-o finanțare suplimentară a activităților acestuia; să încerce să găsească o soluție la provocarea reprezentată de mai buna informare cu privire la beneficiile concrete și obiectivele Parteneriatului Estic, să combată dezinformarea prin comunicarea unor informații factuale, accesibile și de calitate în toate limbile țărilor partenere și să asigure respectarea deplină a libertății de exprimare;

                  (ad)

                  să pledeze pentru ca sprijinul acordat de UE să fie adaptat pentru a corespunde nivelului de ambiție comună în privința cooperării cu fiecare partener, conform principiului „mai mult pentru mai mult” și „mai puțin pentru mai puțin”; să solicite, în special, UE să alinieze instrumente bugetare precum Instrumentul european de vecinătate și Fondul european pentru dezvoltare durabilă la sarcinile politice și la strategiile de punere în aplicare, în special în cadrul procedurilor sale bugetare anuale și multianuale;

                  (ae)

                  să salute propunerile Comisiei de a oferi partenerilor asistență macrofinanciară, insistând în același timp ca propunerile să includă o condiționalitate strictă și reală, în special în ceea ce privește respectarea statului de drept (inclusiv independența sistemului judiciar și un sistemul parlamentar pluripartit), asigurarea bunei guvernări (inclusiv combaterea eficace a corupției) și apărarea drepturilor omului și a libertății mass-mediei; să transmită Parlamentului și Consiliului un raport detaliat scris, o dată la șase luni, cu privire la progresele realizate în aceste trei domenii de partenerii care beneficiază deja de acest tip de asistență; să invite Comisia să elaboreze programe de asistență macrofinanciară pentru țările partenere care au încheiat cu succes programe anterioare, să prevadă sistematic o astfel de condiționalitate în viitoarele propuneri de asistență macrofinanciară și să se asigure că este aplicată cu strictețe, mai ales în cazul Moldovei;

                  (af)

                  să solicite Comisiei, Băncii Europene de Investiții și altor instituții financiare multilaterale să depună eforturi pentru punerea în aplicare cu succes a Planului de investiții pentru Europa și a unui mecanism dedicat de sprijin pentru țările Parteneriatului Estic angajate în punerea în aplicare a acordurilor comerciale; să solicite crearea unui fond fiduciar pentru Ucraina, Georgia și Moldova, bazat pe cele mai bune practici ale instrumentelor cu donatori multipli, subliniind totodată că acest fond fiduciar ar trebui să se axeze pe investițiile publice și private, în special pe cele în infrastructura socială și economică și pe cele care cresc capacitatea de absorbție a investițiilor, precum și pe coordonarea sprijinului acordat de instituțiile financiare internaționale și de donatorii internaționali pe teren; să analizeze posibilitatea organizării unei conferințe a donatorilor pentru Ucraina, pentru a contribui la satisfacerea nevoilor umanitare ale acestei țări cauzate de conflictul din est și de anexarea Crimeei; să se asigure că utilizarea tuturor acestor fonduri este controlată cu strictețe pentru a se evita orice deturnare a acestora;

                  (ag)

                  să își reafirme susținerea categorică pentru contribuțiile și controlul parlamentar asupra politicii Parteneriatului Estic, în special în ceea ce privește impactul acestei politici asupra vieții cetățenilor; să consolideze, în acest sens, rolul Adunării Parlamentare Euronest în cadrul noii arhitecturi multilaterale a Parteneriatului Estic, precum și al comisiilor de asociere și cooperare parlamentară (CAP/CCP) ale Consiliilor de asociere sau cooperare; să salute programele în curs de realizare din cadrul Strategiei globale de susținere a democrației (SGSD); să invite membrii parlamentelor din țările partenere să conlucreze pentru a controla realizarea acestor programe și schimbul de bune practici; să intensifice implicarea în acest proces a Forumului societății civile al Parteneriatului Estic;

                  (ah)

                  să ia act de hotărârea Parlamentului de a-și intensifica monitorizarea aplicării acordurilor internaționale cu partenerii estici și controlul asupra sprijinului acordat de UE în această privință; să răspundă apelului Parlamentului către parteneri și Comisie de a crește transparența tuturor beneficiarilor fondurilor UE; să solicite Comisiei și SEAE să transmită o dată la șase luni Parlamentului și Consiliului un raport scris detaliat privind aplicarea acestor acorduri;

                  (ai)

                  să ia act de hotărârea Parlamentului de a-și intensifica controlul asupra negocierii acordurilor internaționale viitoare cu partenerii estici; să invite Consiliul să comunice Parlamentului fără întârziere toate directivele de negociere relevante din acest domeniu, în conformitate cu dispozițiile relevante din Acordul interinstituțional (9); să salute cooperarea eficace a Comisiei și a SEAE cu Parlamentul în comunicarea informațiilor cu privire la aceste negocieri, dar să le solicite, de asemenea, să-i transmită fără întârziere proiectele textelor de negociere și ale acordurilor parafate, în conformitate cu Acordul-cadru relevant (10);

                  2.

                  încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei Europene, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și, spre informare, Reprezentantul Special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia, Adunării Parlamentare a OSCE, Adunării Parlamentare a Consiliului Europei și guvernelor și parlamentelor țărilor Parteneriatului Estic.

         (1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0267.

         (3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0126.

         (4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0456.

         (5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0089.

         (6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0487.

         (7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0018.

         (8)  JO C 265, 11.8.2017, p. 110.

         (9)  JO C 95, 1.4.2014, p. 1.

         (10)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 28 decembrie 2017 privind politicile de distribuire a dividendelor (BCE/2017/44)

text:
               11.1.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 8/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 28 decembrie 2017
   privind politicile de distribuire a dividendelor
   (BCE/2017/44)
   (2018/C 8/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (6) și articolul 132,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 34,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuţii specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 4 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (2),
   întrucât:
   Instituțiile de credit trebuie să continue pregătirile pentru aplicarea completă și în timp util a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) într-un mediu macroeconomic și financiar dificil care exercită presiune asupra profitabilității instituțiilor de credit și, prin urmare, asupra capacității acestora de a-și consolida bazele de capital. În plus, în timp ce instituțiile de credit trebuie să finanțeze economia, o politică de distribuire conservatoare face parte din gestionarea adecvată a riscurilor și dintr-un sistem bancar solid. Ar trebui aplicată metoda prevăzută de Recomandarea BCE/2016/44 a Băncii Centrale Europene (5),
   ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   I.

               1.

               Instituțiile de credit ar trebui să pună în aplicare politici privind dividendele bazate pe raționamente prudente și conservatoare, astfel încât, după distribuire, să respecte cerințele de capital aplicabile și rezultatele procesului de supraveghere și evaluare (PSE).

                           (a)

                           Instituțiile de credit trebuie să respecte permanent cerințele minime de capital aplicabile („cerințele pilonului 1”). Acestea includ o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază de 4,5 %, o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de 6 % și o rată a fondurilor proprii totale de 8 %, astfel cum este prevăzut la articolul 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

                           (b)

                           În plus, instituțiile de credit trebuie să îndeplinească permanent cerințele de capital impuse prin decizia care urmează PSE în aplicarea articolului 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și care depășesc cerințele pilonului 1 („cerințele pilonului 2”).

                           (c)

                           De asemenea, instituțiile de credit trebuie să respecte cerința privind amortizorul combinat, astfel cum este definită la articolul 128 alineatul (6) din Directiva 2013/36/UE.

                           (d)

                           Instituțiile de credit trebuie de asemenea să respecte cerințele care le sunt aplicabile cu privire la rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, rata fondurilor proprii de nivel 1 și rata fondurilor proprii totale la nivelul „fully loaded” (6) până la finalul perioadei de introducere treptată aplicabile. Aceasta se referă la aplicarea deplină a ratelor sus-menționate după aplicarea dispozițiilor tranzitorii, precum și a cerinței privind amortizorul combinat, astfel cum este definită la articolul 128 alineatul (6) din Directiva 2013/36/UE. Dispozițiile tranzitorii sunt prevăzute în titlul XI din Directiva 2013/36/UE și în partea a zecea din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

                     Aceste cerințe trebuie îndeplinite atât la nivel consolidat, cât și la nivel individual, cu excepția cazului în care au fost acordate derogări individuale de la aplicarea cerințelor prudențiale, astfel cum este prevăzut la articolele 7 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

               2.

               În ceea ce privește instituțiile de credit care plătesc dividende (7) în 2018 pentru exercițiul financiar 2017, BCE recomandă următoarele:

                           (a)

                           Categoria 1: Instituțiile de credit care (i) îndeplinesc cerințele de capital aplicabile prevăzute la punctul 1 literele (a), (b) și (c) și (ii) au atins deja nivelul „fully loaded” pentru ratele care le sunt aplicabile la 31 decembrie 2017, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d), ar trebui să distribuie profitul lor net sub formă de dividende într-o manieră conservatoare care să le permită continuarea respectării tuturor cerințelor și a rezultatelor PSE chiar și în cazul unor condiții economice și financiare deteriorate.

                           (b)

                           Categoria 2: Instituțiile de credit care îndeplinesc cerințele de capital aplicabile prevăzute la punctul 1 literele (a), (b) și (c) la 31 decembrie 2017, dar nu au atins deja nivelul „fully loaded” pentru ratele care le sunt aplicabile la 31 decembrie 2017, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d), ar trebui să distribuie profitul lor net sub formă de dividende într-o manieră conservatoare care să le permită continuarea respectării tuturor cerințelor și a rezultatelor PSE chiar și în cazul unor condiții economice și financiare deteriorate. În plus, acestea ar trebui, în principiu, să plătească dividende doar în măsura în care este asigurat cel puțin un progres liniar (8) către respectarea nivelului „fully loaded” al cerințelor de capital, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d), și a rezultatelor PSE.

                           (c)

                           Categoria 3: Instituțiile de credit care nu îndeplinesc cerințele prevăzute la punctul 1 litera (a), (b) sau (c) nu ar trebui în principiu să distribuie dividende.

                     Instituțiile de credit care nu se pot conforma prezentei recomandări pentru că apreciază că au obligația legală de a plăti dividende ar trebui să contacteze imediat echipa comună de supraveghere care le corespunde.
               Se așteaptă ca instituțiile de credit din categoriile 1, 2 și 3 prevăzute la punctul 2 literele (a), (b) și (c) să respecte și orientările pilonului 2. În cazul în care celelalte condiții nu se modifică, se poate anticipa că cererea de capital (9) va rămâne în general stabilă. În cazul în care o instituție de credit funcționează sau se anticipează că va funcționa sub nivelul orientărilor pilonului 2, aceasta ar trebui să contacteze imediat echipa comună de supraveghere care-i corespunde. BCE va analiza motivele pentru care a scăzut sau se anticipează că va scădea nivelul de capital al instituției de credit și va lua în considerare adoptarea de măsuri adecvate și proporționale, specifice instituției.

         II.
   Prezenta recomandare se adresează entităților supravegheate semnificative și grupurilor supravegheate semnificative, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 16 și 22 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17).
   III.
   Prezenta recomandare se adresează de asemenea autorităților naționale competente și autorităților naționale desemnate în ceea ce privește entitățile supravegheate mai puțin semnificative și grupurile supravegheate mai puțin semnificative, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 7 și 23 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17). Se așteaptă ca autoritățile naționale competente și autoritățile naționale desemnate să aplice prezenta recomandare în ceea ce privește respectivele entități și grupuri, după caz (10).

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 28 decembrie 2017.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

      (2)  JO L 141, 14.5.2014, p. 1.

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

      (4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

      (5)  Recomandarea BCE/2016/44 a Băncii Centrale Europene din 13 decembrie 2016 privind politicile de distribuire a dividendelor (JO C 481, 23.12.2016, p. 1).

      (6)  Toate amortizoarele la nivelul „fully loaded”.

      (7)  Instituțiile de credit pot avea diferite forme juridice, de exemplu societăți cotate la bursă și alte societăți decât cele pe acțiuni, precum societățile mutuale, cooperativele sau instituțiile de economii. Termenul „dividend”, astfel cum este folosit în prezenta recomandare, se referă la orice tip de plată în numerar care face obiectul aprobării de către adunarea generală.

      (8)  Practic, aceasta înseamnă că, în cursul unei perioade de patru ani care începe la 31 decembrie 2014, instituțiile de credit ar trebui în principiu să recupereze cel puțin 25 % pe an din diferența până la nivelul „fully loaded” al ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, ratei fondurilor proprii de nivel 1 și ratei fondurilor proprii totale, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d).

      (9)  Cererea de capital înseamnă cerințele pilonului 1 și ale pilonului 2, împreună cu amortizorul de conservare a capitalului și orientările pilonului 2. Indiferent de introducerea treptată a amortizorului de conservare a capitalului, instituțiile de credit ar trebui să anticipeze orientări pozitive ale pilonului 2 în viitor.

      (10)  Dacă prezenta recomandare se aplică entităților supravegheate mai puțin semnificative și grupurilor supravegheate mai puțin semnificative care consideră că nu se pot conforma prezentei recomandări pentru că apreciază că au obligația legală de a plăti dividende, acestea ar trebui să contacteze imediat autoritățile naționale competente care le corespund.