               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 518 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La data de 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  7
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Țările de Jos ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor privind zona euro care se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (3)Raportul de țară privind Țările de Jos pentru 2017
                  8
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017
                  9
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Dintre țările care fac parte din zona euro, Țările de Jos au înregistrat cea mai ridicată medie pe trei ani a excedentului de cont curent exprimat ca procent din PIB. Excedentul implică o alocare a resurselor sub nivelul optim, existând posibilitatea unor oportunități pentru creștere economică și bunăstare. Venitul disponibil al gospodăriilor este afectat de un nivel ridicat al sarcinii fiscale obligatorii. Datoria privată este ridicată, în special creanțele ipotecare ale gospodăriilor. Bilanțurile împovărătoare ale gospodăriilor conduc la creșterea vulnerabilității la șocuri financiare. Este deosebit de importantă luarea unor măsuri pentru reducerea riscului apariției unor efecte adverse asupra economiei Țărilor de Jos, având în vedere dimensiunea și relevanța sa transfrontalieră pentru uniunea economică și monetară.

               (4)La data de 26 aprilie 2017, Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  10
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  11
               .

               (6)În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii privind datoria. În cadrul programului său de stabilitate pentru 2017, guvernul intenționează să majoreze excedentul bugetar de la 0,5 % din PIB, în 2017, la 1,3 % din PIB, în 2020. Obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – continuă să fie îndeplinit cu o anumită marjă pe întreaga perioadă de programare. În conformitate cu Programul de stabilitate, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 58,5 % în 2017, ceea ce este sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Guvernul prevede o scădere suplimentară a ponderii datoriei publice la 49,3 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează că soldul structural va înregistra a creștere a surplusului de la 0,2 % din PIB în 2017, la 0,4 % din PIB în 2018, depășind astfel obiectivul bugetar pe termen mediu. Se preconizează că datoria publică se va menține pe o traiectorie descendentă fermă, depășind nivelul impus de regula privind datoria. Consiliul consideră că, în ansamblu, Țările de Jos ar urma să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și 2018. În același timp, există în continuare posibilități de a sprijini cererea internă prin intermediul politicii fiscal-bugetare, în special pentru încurajarea investițiilor în cercetare și dezvoltare și prin crearea de condiții pentru o mai mare creștere a salariilor reale, având în vedere dezechilibrele externe persistente.

               (7)Creșterea înregistrată recent în ceea ce privește ocuparea forței de muncă se poate explica în mare prin creșterea numărului de persoane încadrate în muncă în baza unui contract pe durată determinată și a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă. Procentul ridicat și în creștere al persoanelor cu contracte pe durată determinată și al celor care desfășoară o activitate independentă și care nu au proprii salariați se poate explica prin diferențele semnificative în reglementările aplicabile din legislația muncii, din legislația privind protecția muncii, precum și din legislația fiscală și în materie de asigurări sociale. Deși au fost luate unele măsuri, unii dintre acești factori creează încă un stimulent financiar pentru angajați de a începe să lucreze ca lucrători care desfășoară o activitate independentă sau favorizează angajarea acestora în baza unui contract temporar. Acest lucru poate avea efecte de denaturare semnificative pentru persoanele care ocupă o poziție marginală pe piața forței de muncă și este posibil să fi contribuit la moderarea constatată a creșterii agregate a salariilor reale. Persoanele care desfășoară o activitate independentă sunt de cele mai multe ori insuficient asigurate în caz de invaliditate, șomaj și vârstă înaintată, ceea ce ar putea afecta sustenabilitatea sistemului de securitate socială pe termen lung. Aplicarea măsurilor pentru combaterea activității independente false este suspendată până în 2018. Situația ocupării forței de muncă în rândul persoanelor care provin din familii de migranți rămâne o provocare importantă. Rata de ocupare a forței de muncă pentru migranții care nu s-au născut în UE este cu 20 de puncte procentuale mai scăzută decât pentru persoanele născute în Țările de Jos, doar o mică parte din aceasta explicându-se prin diferențe în ceea ce privește vârsta și nivelul de educație.

               (8)Creșterea din ultimii ani a ratei economiilor realizate de gospodării s-a datorat parțial economiilor mai mari în cadrul celui de al doilea pilon al sistemului de pensii (sisteme private suplimentare obligatorii), la care a contribuit cadrul de reglementare. Distribuția adecvată în cadrul aceleiași generații și între generații a costurilor și a riscurilor, dincolo de normele adoptate cu privire la indexare și rezervele financiare (cadrul de evaluare financiară), ar ajuta gospodăriile să își aloce mijloacele financiare într-un mod mai favorabil creșterii economice. Guvernul și-a anunțat intenția de a reforma în mod considerabil cel de al doilea pilon al sistemului de pensii pentru a îmbunătăți acoperirea și pentru a crea un sistem mai transparent, mai flexibil și mai echitabil din punct de vedere actuarial.

               (9)Finanțarea locuințelor și modelele de economii sectoriale sunt influențate de rigiditățile și stimulentele cu efect de denaturare care s-au acumulat de-a lungul deceniilor. Tendința gospodăriilor de a se îndatora oferind drept garanție bunuri imobiliare se explică în mare parte prin existența de lungă durată a unor stimulente fiscale, în special deductibilitatea fiscală integrală a dobânzilor ipotecare. În pofida consolidării redresării economice, nu au fost luate măsuri suplimentare pentru a aborda acest aspect începând din 2012.

               (10)Investițiile au scăzut în mod semnificativ în perioada crizei economice și de atunci sau redresat doar parțial. Nivelul scăzut al investițiilor la nivelul întregii economii pare să aibă un puternic caracter ciclic, fiind cauzat de încetinirea creșterii pe piața locuințelor și de opțiunile de consolidare fiscal-bugetară. Dacă barierele în calea investițiilor par a fi minore, procedurile de obținere a autorizațiilor de construcție sunt relativ lungi. Nivelul scăzut al investițiilor în energia din surse regenerabile pare a fi legat de dinamica pieței din trecut, de incertitudinea de pe piață și de factori de reglementare. Cheltuielile publice și private cu cercetarea și dezvoltarea (C-D) sunt scăzute având în vedere nivelul instruirii și al rezultatelor școlare, precum și dezvoltarea economică a Țărilor de Jos în comparație cu statele membre cu cele mai bune performanțe. Cheltuielile guvernamentale în acest domeniu au stagnat din 2014, în timp ce cheltuielile private cu C-D se mențin la un nivel scăzut. Nu s-au înregistrat progrese cu privire la recomandarea în cauză.

               (11)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2017. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscalbugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare.

               (12)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Țărilor de Jos și consideră
                  12
                că este de așteptat ca Țările de Jos să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (13)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Țările de Jos să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1. Să utilizeze politica fiscal-bugetară pentru sprijinirea cererii interne, inclusiv prin investiții în cercetare și dezvoltare. Să ia măsuri în vederea reducerii denaturărilor rămase pe piața locuințelor și a favorizării îndatorării gospodăriilor, în special prin reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare.

               2.Să abordeze barierele rămase în calea angajării de personal cu contracte pe durată nedeterminată. Să abordeze creșterea semnificativă a numărului de persoane care desfășoară o activitate independentă fără a avea angajați proprii, inclusiv prin reducerea denaturărilor fiscale care favorizează activitățile independente fără a compromite antreprenoriatul și prin promovarea accesului persoanelor care desfășoară o activitate independentă la servicii de protecție socială convenabile. Pe baza procesului de pregătire cuprinzător care a fost deja lansat, să ia măsuri pentru ca cel de al doilea pilon al sistemului de pensii să devină mai transparent, mai echitabil între generații și mai rezilient la șocuri. Să creeze condiții pentru o mai mare creștere a salariilor reale, cu respectarea rolului partenerilor sociali.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01

                     (8)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM (2017) 90 final.

                     (10)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (11)

                        COM (2014) 494 final.

                     (12)
                  Aviz emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 520 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2) Raportul de țară pentru 2017 privind Polonia
                  6
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a se da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 28 aprilie 2017, Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele lor finanțate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  7
               , Comisia poate solicita unui stat membru, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării, să își revizuiască și să își modifice programele relevante finanțate din fondurile ESI. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  8
               .

               (5)În prezent, Polonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2017, guvernul intenționează să realizeze o îmbunătățire treptată a soldului global, de la un deficit de 2,4 % din PIB în 2016, la 1,2 % din PIB în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – nu va fi atins până în 2020, când ia sfârșit perioada acoperită de program. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 54,4 % din PIB în 2016 la 55,3 % din PIB în 2017, urmând să scadă la 52,1 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor previziuni bugetare este favorabil.

               (6)La 12 iulie 2016, pentru 2017 Consiliul a recomandat Poloniei să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există în 2017 riscul unei abateri de la acest obiectiv.

               (7)În 2018, având în vedere situația sa fiscală, se preconizează că Polonia va continua ajustarea în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare convenită în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă se traduce prin cerința unei creșteri nominale nete a cheltuielilor publice primare
                  9
                de cel mult 3,7 % în 2018. Aceasta ar corespunde unei ajustări structurale de 0,5 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. În general, Consiliul consideră că Polonia trebuie să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare în 2017 și că vor fi necesare măsuri suplimentare în 2018 pentru a se conforma dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de soldul bugetar al statului membru respectiv, avându-se în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește prezentele recomandări de țară, evaluarea rezultatelor bugetare din 2018 va trebui să ia în considerare obiectivul unei orientări a politicii fiscale care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs de desfășurare, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Poloniei. În acest context, Comisia intenționează să utilizeze marja de apreciere aplicabilă, ținând seama de situația ciclică a Poloniei.

               (8)În Raportul de țară pe 2017 se constată că s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește îmbunătățirea colectării impozitelor, datorită reformelor întreprinse de Polonia pentru a consolida regimul fiscal. Este necesar să se monitorizeze îndeaproape impactul deplin al acestora asupra colectării impozitelor și a costurilor legate de respectarea obligațiilor fiscale. În schimb, Polonia nu a înregistrat niciun progres în ceea ce privește limitarea utilizării generalizate a cotelor reduse de TVA, care are un impact negativ asupra veniturilor din TVA și nu constituie un instrument de politică socială eficace.

               (9)Polonia se confruntă cu presiuni în mai multe domenii de cheltuieli, în special cele legate de îmbătrânirea populației. Prin urmare, sunt necesare mecanisme de evaluare a eficienței și eficacității cheltuielilor publice, care să permită realocarea resurselor. În acest scop, guvernul a anunțat planuri pentru consolidarea procesului bugetar, în special în ceea ce privește cadrul bugetar pe termen mediu și integrarea unor analize ale cheltuielilor în procesul bugetar. Cadrul finanțelor publice nu dispune de un consiliu bugetar independent.

               (10)Se estimează că scăderea populației active din Polonia va limita potențialul de creștere în următoarele decenii. Piața forței de muncă din Polonia a înregistrat performanțe puternice în ultimii ani. Ratele de ocupare a forței de muncă au continuat să crească, însă mai multe măsuri de politică recente ar putea reduce participarea pe piața forței de muncă, în special a femeilor, al persoanelor slab calificate și al persoanelor în vârstă. Se preconizează că reducerea vârstei legale de pensionare la sfârșitul anului 2017 va încuraja unii lucrători cu vârste mai înaintate să iasă de pe piața forței de muncă. Sistemul de protecție socială polonez nu asigură suficiente stimulente pentru încadrarea în muncă. Se preconizează că noua alocație pentru copii va reduce sărăcia și inegalitățile, dar poate avea și un efect negativ asupra participării părinților pe piața forței de muncă, în special în cazul femeilor. Cuantumul alocației pentru copii și faptul că aceasta nu este suficient condiționată de evaluarea resurselor neutralizează stimulentele pentru încadrarea în muncă integrate în alte prestații sociale. Obligația de înscriere în învățământul preșcolar pentru copiii de cinci ani a fost eliminată din septembrie 2016, iar înscrierea copiilor sub trei ani în structuri de îngrijire formală rămâne printre cele mai scăzute din UE. În pofida măsurilor luate, segmentarea pieței forței de muncă este în continuare ridicată, cu efecte negative asupra productivității și a acumulării de capital uman. Rămân obstacole în calea utilizării pe scară mai largă a contractelor pe durată nedeterminată. Noul proiect de coduri aplicabile aspectelor individuale și colective ale contractelor de muncă, pregătit în prezent de Comitetul pentru codificare, reprezintă o oportunitate pentru depășirea acestor obstacole.

               (11)Deși vârsta medie efectivă de pensionare a crescut în ultimii ani, aceasta rămâne cu mult sub vârsta legală de pensionare. Creșterea vârstei efective de pensionare este esențială pentru creșterea economică, pentru a asigura un nivel adecvat al pensiilor viitoare și pentru sustenabilitatea bugetară a sistemului de pensii. Cu toate acestea, recenta decizie de reducere a vârstei legale de pensionare la 60 de ani pentru femei și 65 de ani pentru bărbați merge în direcția opusă. Costurile mari ale sistemului special de asigurări sociale pentru agricultori (KRUS) reprezintă o altă cauză a mobilității scăzute a forței de muncă și a șomajului ascuns din sectorul agriculturii.

               (12)Sistemul de învățământ a fost îmbunătățit în mod semnificativ în ultimele două decenii: competențele de bază ale tinerilor în vârstă de 15 ani sunt cu mult peste media UE, iar rata abandonului școlar timpuriu este una dintre cele mai scăzute din UE. Cu toate acestea, se pot face mai multe pentru o mai bună adaptare a competențelor elevilor la evoluția rapidă a pieței muncii. Viitoarele schimbări din învățământul primar și secundar generează provocări organizatorice majore și vor duce la scurtarea perioadei de învățământ general, ceea ce ar putea avea un impact negativ asupra egalității în privința educației. Au fost de asemenea anunțate schimbări suplimentare, cu scopul de a se adapta educația și formarea profesională la necesitățile pieței muncii, însă rămâne de văzut care este potențialul acestora pentru rezolvarea deficiențelor existente. Guvernul a lansat consultări cu privire la reforma învățământului superior, care au rolul de a îmbunătăți performanțele și relevanța acestuia pentru piața forței de muncă. Nivelul participării la activități de învățare destinate adulților este insuficient, iar nivelul mediu al competențelor de bază ale adulților în vârstă este scăzut, ceea ce afectează capacitatea lor de inserție profesională.

               (13)Deficiențele legate de amenajarea teritoriului sporesc sarcina administrativă în ceea ce privește autorizațiile de construcție necesare. Planurile de amenajare a teritoriului acoperă o parte limitată din teritoriul Poloniei și adeseori sunt de slabă calitate. În zonele în care aceste planuri lipsesc, autorizațiile de construcție se acordă pe baza unor decizii administrative punctuale privind amenajarea teritoriului, ceea ce creează riscuri și incertitudine pentru investitori. Proiectul de cod privind construcțiile are ca scop consolidarea proceselor de planificare a teritoriului și reducerea sarcinii administrative pentru investitori. Această reformă creează oportunitatea de se a îmbunătăți situația actuală, în funcție de versiunea finală a legii și de modul în care va fi pusă în aplicare.

               (14)În 2016, activitatea de investiții a scăzut semnificativ, din cauza utilizării mai reduse a fondurilor structurale ale UE, ca urmare a trecerii de la o perioadă de programare la alta și a incertitudinii crescute în rândul investitorilor privați. În general, mediul de afaceri este favorabil. Cu toate acestea, încrederea mediului de afaceri a fost afectată de creșterea numărului de modificări legislative și de numărul redus de consultări publice realizate cu privire la anumite acte legislative majore. Securitatea juridică, încrederea în calitatea și predictibilitatea anumitor politici și instituții în materie de reglementare și în materie fiscală, sunt factori importanți care ar putea conduce la creșterea ratei de investiții. Statul de drept și un sistem judiciar independent sunt esențiale, de asemenea, în acest context. Actualele amenințări sistemice la adresa statului de drept creează incertitudine juridică. În condițiile în care guvernul urmărește să joace un rol mai puternic în economie, va fi important să se asigure viabilitatea economică a deciziilor de investiții. În mai multe domenii, sarcina de reglementare continuă să fie considerabilă.

               (15)Rețeaua rutieră s-a dezvoltat rapid datorită finanțării UE, dar rata deceselor din accidente rutiere este în continuare printre cele mai ridicate din UE, generând costuri sociale ridicate. Deși sunt disponibile fonduri UE importante, în sectorul feroviar persistă blocaje majore în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectelor. De asemenea, asigurarea unei durate de viață lungi a activelor feroviare rămâne o provocare, având în vedere absența unui program multianual de întreținere a infrastructurii feroviare.

               (16)Aproximativ 60 % din capacitatea instalată în materie de energie din combustibili fosili are peste 30 de ani. Prin urmare, în anii următori vor fi necesare investiții semnificative. În 2016, nivelul de interconectare electrică a fost printre cele mai scăzute din UE. La această situație de adaugă numărul mare al capacităților care trebuie dezafectate și faptul că cererea de energie electrică este în creștere. Împreună, acești factori oferă slabe perspective în ceea ce privește asigurarea unui nivel adecvat de generare a energiei. Există riscul ca obiectivul național obligatoriu pentru 2020 privind energia din surse regenerabile să nu fie îndeplinit. Prin lansarea unui terminal de gaz natural lichefiat, Polonia și-a îmbunătățit în mod semnificativ securitatea aprovizionării cu gaze. Aceasta și-a dezvoltat, de asemenea, rețele naționale de transport și distribuție a gazelor. Cu toate acestea, lucrările privind interconectoarele de gaz cu importanță regională nu au avansat conform planului.

               (17)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Poloniei în anii anteriori. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (18)Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2017 și în 2018, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își desfășoare politica fiscală în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce implică realizarea unor eforturi bugetare importante în 2018. Atunci când adoptă măsuri de politică, să aibă în vedere necesitatea unei orientări fiscale care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs de desfășurare, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Poloniei. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor publice și a limita utilizarea cotelor reduse de TVA.

               2.Să ia măsuri pentru a spori participarea la piața forței de muncă, în special a femeilor, a persoanelor slab calificate și a persoanelor cu vârste mai înaintate, inclusiv prin promovarea competențelor adecvate și eliminarea obstacolelor din calea încadrării în locuri de muncă mai stabile. Să asigure sustenabilitatea și adecvarea sistemului de pensii prin luarea de măsuri în vederea creșterii vârstei efective de pensionare și prin începerea reformelor sistemelor de pensii preferențiale.

               3.Să ia măsuri pentru a elimina obstacolele din calea investițiilor, în special în sectorul transporturilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040,

                     (4)
                  COM (2016) 725 final.

                     (5)
                  COM (2016) 728 final.

                     (6)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (8)

                        COM (2014) 494 final.

                     (9)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (10)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 26.11.2015
            COM(2015) 692 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind politica economică a zonei euro
            {SWD(2015) 700 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind politica economică a zonei euro

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)Redresarea economică continuă într-un ritm moderat în zona euro
                  3
               . Sprijinirea și consolidarea creșterii în zona euro necesită eforturi continue la nivel de politici, pentru a sprijini realizarea unei ajustări echilibrate în sectorul public și în sectorul privat, pentru a îmbunătăți capacitatea de ajustare și a spori competitivitatea economiei și potențialul de creștere al acesteia pe termen mediu spre lung. Ritmul creșterii este încetinit de o serie de elemente rezultate în urma recentei crize economice și financiare, printre care reechilibrarea externă aflată în curs, nivelurile ridicate ale datoriei publice și private, rata mare a șomajului, precum și rigiditățile structurale persistente de pe piețele naționale ale forței de muncă și ale produselor.  Acești factori contribuie la menținerea unui nivel slab al investițiilor, care sunt restrânse și de mediile de afaceri nefavorabile, de ineficiențele din cadrul administrațiilor publice, precum și de obstacole în calea accesului la finanțare.

               (2)Este necesar să se încurajeze implementarea unor reforme structurale ambițioase care să ducă la creșterea productivității și să stimuleze potențialul de creștere, în conformitate cu prioritățile stabilite în analiza anuală a creșterii pe 2016 pentru toate statele membre ale UE
                  4
               . Dacă sunt realizate împreună de statele membre, reformele structurale pot oferi beneficii zonei euro în ansamblu, prin generarea de efecte de propagare pozitive, în special prin intermediul canalului comercial și al celui financiar. Deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește reformele destinate să îmbunătățească reziliența piețelor muncii, există în continuare discrepanțe semnificative în întreaga zonă euro, în special în ceea ce privește ratele șomajului în rândul tinerilor și pe termen lung. Statele membre care au întreprins reforme ample în domeniul protecției sociale și al pieței muncii înainte de criză au fost în măsură să sprijine mai bine ocuparea forței de muncă și să păstreze echitatea în perioada recesiunii economice. Printre aceste reforme s-au numărat aranjamente contractuale flexibile și fiabile, strategii complexe în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, politici active și eficace privind piața muncii și sisteme moderne de protecție socială. Reducerea sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă, în special în cazul salariaților cu venituri mici, și asigurarea unor sisteme de impozitare echitabile pot îmbunătăți, la rândul lor, rezultatele obținute.

               (3)O definire corespunzătoare și o implementare rapidă a reformelor pot contribui la atenuarea dezechilibrelor existente în zona euro și la evitarea acumulării de noi dezechilibre. Discuțiile tematice din cadrul Eurogrupului, concentrate din ce în se mai mult pe subiecte ca stabilirea unor criterii de referință, utilizarea bunelor practici și exercitarea unor presiuni reciproce, pot contribui la promovarea convergenței către rezultate optime. Eurogrupul ar trebui, așadar, să intensifice discuțiile tematice referitoare la reformele din domenii esențiale pentru funcționarea UEM și să monitorizeze cu regularitate implementarea reformelor de către statele membre din zona euro, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește corectarea dezechilibrelor în contextul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice.

               (4)Politicile bugetare reprezintă un aspect vital de interes comun în cadrul uniunii economice și monetare. Adoptarea la nivel național a unor politici bugetare responsabile care respectă normele bugetare comune este esențială pentru a garanta sustenabilitatea datoriei și pentru a permite stabilizatorilor fiscali să acționeze și să atenueze șocurile specifice fiecărei țări. Totodată, ținând cont de efectele de propagare între statele membre din zona euro, este esențial și să se adopte o orientare bugetară adecvată la nivelul zonei euro în ansamblu și să se evite politicile bugetare prociclice. În acest sens, este necesară consolidarea politicilor bugetare la nivelul zonei euro, respectându-se cu strictețe Pactul de stabilitate și de creștere. În acest context, orientarea bugetară agregată în general neutră din zona euro preconizată pentru 2016 pare adecvată, având în vedere condițiile macroeconomice generale și riscurile care planează asupra creșterii. În ceea ce privește anul 2017, pe baza estimării referitoare la o deviație a PIB (ouput gap) din ce în ce mai redusă, politicile bugetare ar trebui să ofere un echilibru între nevoia de a evita politicile prociclice și reducerea datoriei publice pentru a reconstitui rezervele bugetare. Această abordare ar trebui să se reflecte în elaborarea programelor de stabilitate actualizate din primăvara anului 2016, luându-se în considerare cele mai recente evoluții economice și bugetare.  Compoziția strategiilor bugetare nu este încă suficient de favorabilă creșterii. După cum se subliniază în recomandările adresate statelor membre din zona euro în vara anului 2015
                  5
               , statele membre ar trebui să poarte discuții tematice cu privire la îmbunătățirile posibile la nivelul calității și sustenabilității finanțelor publice.

               (5)Uniunea bancară trebuie să fie complet implementată. În primul rând, Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare trebuie să fie transpusă integral până la 30 noiembrie 2015, obligație care le revine tuturor celor 28 de state membre. În al doilea rând, în ceea ce privește rezoluția băncilor, trebuie instituite de urgență modalități adecvate pentru finanțarea de tip punte (bridge financing), astfel încât Fondul unic de rezoluție (FUR) să fie în măsură să facă față oricărei eventuale nevoi de finanțare începând cu 1 ianuarie 2016. De asemenea, ar trebui să se convină cât mai curând posibil în cursul perioadei de tranziție asupra unui mecanism de sprijin pentru Fondul unic de rezoluție (SRF) neutru din punct de vedere bugetar. În fine, în cadrul dezvoltării ulterioare a uniunii bancare, Comisia a propus la 24 noiembrie 2015 crearea unui sistem european de garantare a depozitelor pentru statele membre din zona euro
                  6
               .

               (6)Condițiile de pe piața financiară rămân, per ansamblu, favorabile în zona euro, în contextul unei orientări flexibile a politicii monetare. Cu toate acestea, fundamentele economice care continuă să fie slabe și rata ridicată de îndatorare în sectorul privat influențează în continuare cererea de credite bancare și, implicit, creșterea economică. Bilanțurile băncilor rămân sub presiunea exercitată de numeroasele credite neperformante, împiedicând activitatea de creditare. Regimurile de insolvență diverse și deseori inadecvate din UE contribuie la amânarea reducerii datoriei din sectorul privat, făcând ca investițiile băncilor să stagneze.

               (7)În pofida realizărilor recente obținute în consolidarea arhitecturii UEM, trebuie depuse în continuare eforturi pentru a o completa. Raportul celor cinci președinți din iunie 2015 trasează direcțiile de urmat în vederea finalizării UEM până cel târziu în 2025
                  7
               . La 21 octombrie 2015, Comisia Europeană a adoptat un prim set de propuneri de follow-up la raport
                  8
               . Statele membre din zona euro ar trebui să-și asume un angajament colectiv și să avanseze cât mai repede în implementarea inițiativelor pe termen scurt și mediu care vizează finalizarea uniunii economice și monetare.  Pentru a facilita și mai mult convergența la nivelul zonei euro, propunerile cuprind măsuri de consolidare a dimensiunii reprezentate de zona euro în cadrul semestrului european; acest lucru se poate realiza, printre altele, prin publicarea mai în avans a recomandărilor privind zona euro, cu scopul de a identifica provocările comune în primele etape ale procesului și de a furniza informații pentru elaborarea recomandărilor specifice pentru fiecare țară adresate statelor membre din zona euro, adoptate ulterior în cadrul semestrului european,

               RECOMANDĂ statelor membre din zona euro să ia măsuri, individual și colectiv, în cadrul Eurogrupului, în perioada 2016-2017, astfel încât:

               1.Să pună în aplicare politici care să sprijine redresarea economică, să promoveze convergența, să faciliteze corectarea dezechilibrelor macroeconomice și să îmbunătățească capacitatea de ajustare. În acest scop, statele membre, în special cele care au niveluri ridicate ale datoriei externe și din sectorul privat, ar trebui să implementeze reforme care să ducă la creșterea productivității, să faciliteze crearea de locuri de muncă, să crească competitivitatea și să amelioreze mediul de afaceri. Statele membre cu excedente mari ale contului curent ar trebui să implementeze cu prioritate măsuri care să contribuie la direcționarea economiilor suplimentare către economia internă, stimulând astfel investițiile la nivel național.

               2.Să implementeze reforme care combină (i) contracte de muncă flexibile și fiabile care promovează tranzițiile de pe piața muncii și evită apariția unei piețe a muncii pe două niveluri; (ii) strategii complexe în domeniul învățării pe tot parcursul vieții; (iii) politici eficace menite să îi sprijine pe șomeri în efortul de reintegrare pe piața muncii, (iv) sisteme moderne de protecție socială care să vină în sprijinul persoanelor care au nevoie de acest lucru și să ofere stimulente pentru integrare pe piața muncii și (v) piețe deschise și competitive pentru produse și servicii. Să reducă sarcina fiscală asupra costului forței de muncă, în special în cazul salariaților cu venituri mici, într-un mod care să aibă un impact neutru asupra bugetului, cu scopul de a stimula crearea de locuri de muncă.

               3.Să mențină în 2016 orientarea bugetară în general neutră planificată. În ceea ce privește anul 2017, să reducă datoria publică pentru a reconstitui rezervele bugetare, evitând, în același timp, măsurile prociclice, în deplină conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere. Să facă diferența între eforturile bugetare ale fiecărui stat membru luând în considerare poziția fiecăruia față de cerințele din cadrul PSC și nevoile individuale în materie de stabilizare, precum și efectele de propagare între statele membre din zona euro. În acest scop, să discute orientarea bugetară a zonei euro în timp util pentru elaborarea și prezentarea programelor de stabilitate și a proiectelor de planuri bugetare.

               4.Să faciliteze reducerea treptată a creditelor bancare neperformante și să amelioreze procedurile de insolvență aplicate întreprinderilor și gospodăriilor. În statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei private, să promoveze o reducere riguroasă a gradului de îndatorare, inclusiv prin facilitarea rezoluției datoriei private neviabile.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  Previziunile economice ale Comisiei din toamna anului 2015.

                     (4)
                  Analiza anuală a creșterii pe 2016.

                     (5)
                  JO C 272, 18.8.2015, p. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 final, 24.11.2015.

                     (7)
                  „Finalizarea Uniunii economice si monetare a Europei”, raport elaborat de Jean-Claude Juncker în strânsă colaborare cu Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi și Martin Schulz.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 347 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 1718 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Suedia pentru 2016
                  5
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor asumate de Suedia în cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat
                  6
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, având în vedere gradul ridicat de îndatorare a gospodăriilor și tendința de creștere a acestuia, coroborate cu prețurile mari și în creștere ale locuințelor în contextul fluxurilor de creditare pozitive, există riscul aplicării unor măsuri corective dezordonate, care ar avea implicații asupra economiei reale și a sectorului bancar. S-au luat măsuri în domeniul macroprudențial, însă acestea se pot dovedi insuficiente. Există în continuare un deficit de măsuri în ceea ce privește impozitul pe locuințe, amortizarea creditelor ipotecare, funcționarea ofertei de locuințe și piața închirierilor de locuințe.

               (3)La 28 aprilie 2016, Suedia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  7
               .

               (5)În prezent, Suedia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului său de convergență pentru 2016, guvernul intenționează să ajungă la un sold global de -0,4 % din PIB și să îndeplinească în continuare, pe întreaga perioadă acoperită de program, obiectivul bugetar pe termen mediu, respectiv un deficit structural de 1 % din PIB. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 42,5 % în 2016 și va continua să scadă până la 39,1 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil până în 2016 și precaut în perioada următoare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va fi de -0,5 % din PIB în 2016 și de -0,9 % din PIB în 2017, depășind astfel obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele abateri viitoare vor fi evaluate în raport cu cerința referitoare la menținerea soldului structural la același nivel cu obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este probabil ca Suedia să respecte normele Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)Gradul de îndatorare a gospodăriilor rămâne foarte ridicat în Suedia și a avut în ultimul deceniu una dintre cele mai rapide rate de creștere din UE. Conform estimărilor Riksbank (banca centrală a Suediei), în 2015 datoria gospodăriilor reprezenta 175 % din venitul disponibil anual și 87 % din PIB. Dat fiind că aplică impozite relativ scăzute pe locuințe și deduceri importante pentru dobânzile ipotecare, Suedia este una dintre țările din UE care oferă unele dintre cele mai puternice stimulente fiscale proprietarilor de locuințe. Nivelul ridicat de îndatorare a gospodăriilor reprezintă un risc pentru stabilitatea macroeconomică. Guvernul a luat unele măsuri pentru a descuraja îndatorarea gospodăriilor, inițiind, de exemplu, o propunere legislativă, adoptată de Parlament la 23 martie 2016, care vizează amortizarea obligatorie a noilor credite ipotecare. Adoptarea acestei măsuri-cheie a fost mult timp întârziată din cauza rezervelor formulate cu privire la legitimitatea autorității macroprudențiale de a impune o astfel de obligație. Există riscul ca, atâta vreme cât nu este revizuit cadrul juridic referitor la competențele autorității macroprudențiale, alte măsuri care ar putea fi necesare pentru a aborda dezechilibrele crescânde ale Suediei să fie aplicate și ele cu întârziere. În sfârșit, guvernul nu a luat niciun fel de măsuri pentru a ajusta stimulentele fiscale, de exemplu prin reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin revizuirea impozitelor pe proprietate.

               (7)Piața locuințelor din Suedia este în continuare o sursă potențială de instabilitate. Prețurile locuințelor au crescut aproape constant în ultimii 20 de ani, în special în zonele metropolitane din Stockholm și Göteborg. Prețurile locuințelor continuă să crească nu doar ca efect al unor cauze bine fundamentate, cum ar fi creșterea venitului disponibil, dar și ca urmare a unor ineficiențe structurale pe piața locuințelor. Factorii care influențează negativ oferta de locuințe sunt utilizarea ineficace a fondului de locuințe existente, controlul semnificativ al chiriilor, concurența slabă din sectorul construcțiilor, insuficiența terenurilor disponibile pentru construcții noi și durata și complexitatea procedurilor de planificare urbană. Forma actuală a taxei pe tranzacții aplicată câștigurilor de capital provenite din vânzările imobiliare limitează potențialul utilizării mai eficiente a fondului de locuințe existente. Ineficiențele structurale determină investiții insuficiente în locuințe și o penurie generalizată a locuințelor, contribuind, de asemenea, la creșterea constantă a prețurilor locuințelor. Lipsa de locuințe disponibile și accesibile ca preț limitează totodată și mobilitatea forței de muncă și reprezintă un obstacol pentru integrarea eficace a migranților pe piața muncii. Guvernul a luat o serie de măsuri, printre care creșterea finanțării publice pentru investițiile în sectorul locuințelor și simplificarea anumitor proceduri de planificare urbană. În decembrie 2015, un sondaj privind concurența în sectorul construcțiilor a propus o serie de măsuri posibile, cum ar fi sporirea transparenței în ceea ce privește contractele pentru locuințe sociale. Cu toate acestea, guvernul nu a realizat progrese în ceea ce privește reformarea sistemului de stabilire a chiriilor.

               (8)În ciuda rezultatelor relativ bune în domeniul investițiilor, Suedia se confruntă cu dificultăți care pot avea un impact negativ asupra competitivității pe termen lung a țării. În special, ineficiențele structurale de pe piața locuințelor frânează investițiile în acest domeniu. Investițiile în infrastructură menite să asigure legături mai bune în interiorul orașelor și între zonele urbane sunt insuficiente având în vedere constrângerile cauzate de penuria de locuințe.

               (9)Clasamentul PISA indică faptul că, dintre toate țările OCDE, Suedia s-a confruntat în ultimul deceniu cu cea mai dramatică scădere a rezultatelor școlare ale elevilor cu vârsta de 15 ani, în prezent rezultatele sale situându-se sub media din țările UE și OCDE. Nivelul tot mai scăzut de instruire a elevilor la terminarea școlii riscă să pună presiune pe termen lung pe competitivitatea și capacitatea de inovare a Suediei. O altă problemă în materie de educație cu care se confruntă Suedia o reprezintă decalajul semnificativ din punctul de vedere al rezultatelor școlare între elevii proveniți din imigrație și cei autohtoni. Acest aspect merită o atenție deosebită având în vedere numărul mare de migranți tineri nou-sosiți în Suedia, care urmează să fie integrați în sistemul de învățământ. Mecanismele neclare de finanțare a școlilor, conjugate cu monitorizarea nesistematică a utilizării fondurilor la diferite niveluri ale sistemului școlar împiedică utilizarea eficientă a resurselor. Guvernul a pus la dispoziție fonduri suplimentare în vederea îmbunătățirii rezultatelor școlare și a echității și întreprinde măsuri pentru integrarea migranților nou-sosiți în sistemul de învățământ.

               (10)Afluxul mare de refugiați din ultimul an comportă o serie de consecințe sociale și economice pentru Suedia. Chiar dacă se preconizează că, pe termen scurt, sosirea refugiaților va avea drept efect creșterea cheltuielilor publice și crearea unei cereri interne suplimentare, antrenând astfel creșterea PIB, efectele pe termen mediu asupra ocupării forței de muncă și a creșterii sunt condiționate de succesul integrării sociale și pe piața muncii a refugiaților,inclusiv prin acordarea de sprijin educațional. Aceasta este una dintre preocupările centrale de pe agenda politică a UE și a statelor membre și va fi monitorizată și analizată cu atenție, inclusiv în raportul de țară pe 2017.

               (11)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Suediei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru sustenabilitatea politicii bugetare și socioeconomice a Suediei, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos.

               (12)În lumina acestei evaluări, Comisia a examinat programul de convergență și consideră
                  8
                că este probabil ca Suedia să respecte normele Pactului de stabilitate și de creștere.

               (13)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să contracareze creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor prin ajustarea stimulentelor fiscale, în special prin limitarea treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin majorarea impozitelor periodice pe proprietate. Să se asigure că autoritatea macroprudențială are mandatul legal de a pune în aplicare măsuri pentru protejarea stabilității financiare în timp util. Să încurajeze investițiile în locuințe și să sporească eficiența pieței locuințelor, inclusiv prin introducerea unui grad mai mare de flexibilitate în ceea ce privește stabilirea prețurilor chiriilor și prin revizuirea formei actuale a impozitului pe câștigurile de capital pentru a facilita încheierea unui număr mai mare de tranzacții imobiliare.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 final.

                     (6)
                  COM(2016) 95 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 259 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Spaniei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 473/2013
                  5
               , Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Spaniei pentru 2015
                  6
               .

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  7
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  8
               , în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Spania pentru 2015
                  9
               , în care a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită măsuri de politică decisive și monitorizare specifică. În special, în ciuda unor îmbunătățiri în ceea ce privește reechilibrarea contului curent, riscurile legate de nivelurile ridicate de îndatorarea sectorului public și privat și poziția investițională internațională netă extrem de negativă necesită în continuare o atenție deosebită în contextul unui nivel al șomajului foarte ridicat. Este deosebit de important să se ia măsuri pentru reducerea riscului apariției unor efecte adverse asupra economiei spaniole și, având în vedere dimensiunea sa, a unor efecte de propagare negative către uniunea economică și monetară.

               (7)La 30 aprilie 2015, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Spania face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune o îmbunătățire a deficitului global, la 4,2 % din PIB în 2015 și apoi treptat la 2,8 % din PIB în 2016. Guvernul intenționează să atingă obiectivul pe termen mediu, și anume o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, în 2019. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei în PIB va atinge nivelul maxim în 2015, la 98,9 % din PIB și că va scădea treptat la 93,2 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2015 și devine favorabil pentru perioada ulterioară. Pe baza previziunilor din primăvara anului 2015 ale Comisiei, se preconizează un deficit de 4,5 % și de 3,5 % din PIB pentru 2015 și, respectiv, 2016. Prin urmare, există riscul ca țintele de deficit global pentru 2015 și 2016 să nu fie atinse. În plus, conform proiecțiilor, se estimează că efortul bugetar al Spaniei în perioada 2013-2016 se va situa sub nivelul recomandat și că vor fi necesare măsuri structurale suplimentare în 2015 și 2016. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Spania să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Spania a înregistrat unele progrese în ceea ce privește eliminarea arieratelor comerciale în sectorul public. În 2014, Spania a înregistrat, de asemenea, unele progrese în ceea ce privește identificarea propunerilor de raționalizare a cheltuielilor în domeniile asistenței medicale, educației și serviciilor sociale la nivel regional, deși acestea nu au fost în cele din urmă adoptate. Cu toate acestea, un proiect de lege de introducere a unei reguli privind cheltuielile care să se aplice cheltuielilor regionale cu medicamentele și cu îngrijirile medicale este discutat în Parlament.

               (9)Se înregistrează progrese lente în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire, de corectare și de asigurare a conformității prevăzute de Legea organică privind stabilitatea bugetară și sustenabilitatea financiară. În sectorul sănătății, raportul cost-eficacitate s-a îmbunătățit, dar este în continuare esențial să se mențină sub control creșterea cheltuielilor farmaceutice și, mai ales, să se monitorizeze cheltuielile farmaceutice ale spitalelor. Din 2014, s-a eliminat efectiv deficitul din sistemul de energie electrică și s-a soluționat problema autostrăzilor cu plată insolvente, reducând-se astfel costurile suportate de stat. Cu toate acestea, Spania nu a creat un sistem pentru efectuarea unor evaluări independente ale viitoarelor proiecte majore de infrastructură.

               (10)S-au înregistrat unele progrese în domeniul fiscal, odată cu introducerea unei reforme fiscale globale menite să simplifice sistemul fiscal și să îi sporească potențialul de favorizare a creșterii economice și a creării de locuri de muncă. La 20 noiembrie 2014, a fost adoptată o reformă fiscală care urmează să intre în vigoare în ianuarie 2015 și care vizează impozitarea veniturilor persoanelor fizice și impozitarea profitului. De asemenea, s-au realizat unele progrese în ceea ce privește combaterea evaziunii fiscale, dar nu s-au înregistrat progrese în domeniul taxelor de mediu. Procesul de restructurare a sectorului bancar spaniol, în special a băncilor care au beneficiat de ajutor de stat, avansează în mod corespunzător. În același timp, măsurile recente de promovare a accesului la finanțare nebancară au îmbunătățit — cel puțin într-o anumită măsură — accesul la finanțare pentru întreprinderi, în special având în vedere dependența mare a întreprinderilor spaniole de creditele bancare. Punerea în aplicare pe deplin a acestor reforme este crucială pentru facilitarea realocării resurselor și pentru sprijinirea ajustării în curs. Trebuie abordate, de asemenea, problemele rămase nesoluționate în urma reformelor introduse până acum. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește eliminarea blocajelor care persistă în sistemul de gestionare a cazurilor de insolvență a întreprinderilor, iar Decretullege regal privind insolvența persoanelor fizice a fost adoptat la 27 februarie 2015. Cu toate acestea, este în continuare necesar să se îmbunătățească și mai mult capacitatea administrativă și judiciară pentru tratarea cazurilor de insolvență.

               (11)Nivel ridicat al șomajului pe termen lung și segmentarea pieței muncii afectează în continuare creșterea productivității și au un efect negativ asupra condițiilor de muncă din Spania. Partenerii sociali discută pe marginea unui acord interprofesional cuprinzător pentru perioada 2015-2017. În acest sens și având în vedere nivelul foarte ridicat al ratei șomajului, s-ar putea să fie necesar ca, pe termen scurt, salariile din anumite sectoare și întreprinderi să crească sub nivelul productivității în scopul creării de locuri de muncă și al creșterii gradului de competitivitate. Se preconizează că acest lucru ar putea evidenția importanța stabilirii, prin negocieri la nivel de sector și de întreprindere, a principiului conform căruia salariile ar trebui să evolueze în conformitate cu diferențialul de productivitate dintre întreprinderi. În ciuda reformelor în materie de reglementare, ponderea forței de muncă angajată cu un contract temporar a început să crească din nou în 2014, ajungând la peste 24 % și afectând în special tinerii și persoanele cu un nivel scăzut de calificare. În plus, noile tipuri de contracte introduse și stimulentele menite să îi încurajeze pe angajatori să angajeze personal pe durată nedeterminată nu par să fie utilizate încă la potențialul lor maxim. Autoritățile spaniole au anunțat că, până în mai 2016, se va realiza o evaluare a subvențiilor oferite angajatorilor pentru recrutarea de personal nou. Capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, și a agențiilor cărora leau fost externalizate serviciile, este esențială pentru asigurarea eficacității și a orientării corespunzătoare a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a politicilor de activare, inclusiv a recalificării, pentru a permite lucrătorilor să se reorienteze către sectoarele în care sunt create mai multe locuri de muncă. Spania a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește accelerarea modernizării serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și reducerea disparităților regionale.

               (12)În Spania, șomajul în rândul tinerilor rămâne foarte ridicat (peste 53 %), iar rata de părăsire timpurie a școlii se numără printre cele mai ridicate din UE. Spania pune în aplicare noile programe educaționale introduse prin Legea nr. 8/2013 privind calitatea educației, care au fost concepute pentru a îmbunătăți calitatea învățământului primar și secundar. S-au realizat progrese limitate în ceea ce privește sporirea relevanței pe piața muncii a educației și a formării profesionale, iar eforturile de îmbunătățire a cooperării dintre instituțiile de învățământ superior și angajatori înregistrează întârzieri. Este planificată extinderea sistemului dual de formare profesională în 2015, dar există în continuare diferențe considerabile între regiuni în ceea ce privește punerea în aplicare a acestuia. A fost instituit un comitet special pentru a examina relevanța programelor de învățământ și de formare din perspectiva nevoilor pieței forței de muncă.

               (13)Spania a realizat progrese limitate în ceea ce privește îmbunătățirea eficacității sistemului de protecție socială. Aceasta a instituit un nou program de activare pentru șomerii pe termen lung, care combină ajutorul pentru venit și asistența în căutarea unui loc de muncă. Cu toate acestea, coordonarea limitată dintre serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile sociale, precum și incompatibilitatea dintre diferitele sisteme de asigurare a unui venit minim au redus eficacitatea programelor de asistență socială. Date fiind nivelurile ridicate ale sărăciei, în special în rândul gospodăriilor cu venituri mici și cu copii, Spania a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește direcționarea mai bună a sistemelor de sprijinire a familiilor și a serviciilor de îngrijire.

               (14)Reformele structurale trebuie să prevadă eliminarea obstacolelor care împiedică creșterea întreprinderilor, sprijinirea IMM-urilor pentru a-și extinde piețele și a promova inovarea, întărirea capacității de export, stimularea creării de locuri de muncă, acordarea de sprijin întreprinderilor pentru ca acestea să poată concura întrun mod mai eficace — inclusiv pe piețele interne — și îmbunătățirea productivității globale. Spania a început să examineze motivele care explică ponderea ridicată a întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor în economia sa. Studierea motivelor pentru care întreprinderile nu și-au extins dimensiunea va permite guvernului să elimine obstacolele de reglementare care împiedică creșterea întreprinderilor. Deși sau înregistrat unele progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Legii nr. 20/2013 privind unitatea pieței, la nivelul administrațiilor regionale se înregistrează încă întârzieri. Legea privind reglementarea autorizațiilor de mediu nu a fost încă pusă în aplicare de toate regiunile. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește adoptarea reformei serviciilor profesionale și a asociațiilor profesionale. Deficiențele structurale ale sistemului de cercetare și de inovare limitează în continuare potențialul de creștere al Spaniei. Prin urmare, este esențial să se identifice noi surse de finanțare, să se asigure utilizarea eficientă și eficace a resurselor, să se înființeze noua agenție de cercetare și să se promoveze măsuri de creare a unui mediu de afaceri mai favorabil inovării.

               (15)S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește rețeaua feroviară, odată cu măsurile întreprinse pentru asigurarea unei concurențe efective în domeniul serviciilor de transport feroviar de călători și de marfă. La 4 iulie 2014, Consiliul de Miniștri a adoptat Decretul-lege regal 8/2014, prin care s-a creat un fond de îmbunătățire a accesibilității terestre a porturilor maritime.

               (16)Spania a făcut progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor comitetului pentru reforma administrației publice la toate nivelurile de guvernare. Cu toate acestea, efectele reformei, din punctul de vedere al eficientizării și al economiilor bugetare, au fost vizibile, până acum, mai ales la nivel național. Au fost luate măsuri importante pentru îmbunătățirea transparenței deciziilor administrative, dar nu s-a înregistrat niciun progres în consolidarea sistemelor de supraveghere, în special în privința achizițiilor publice la nivel local și regional. Nu au fost luate măsuri pentru consolidarea competențelor de supraveghere în domeniul achizițiilor publice și al urbanismului. S-au realizat progrese limitate în ceea ce privește adoptarea reformelor judiciare menite să îmbunătățească eficacitatea sistemului judiciar: proiectele de lege privind sistemul judiciar și procedura civilă, care includ unele reforme, au fost prezentate Parlamentului la 27 februarie 2015; proiectele de lege privind asistența juridică și jurisdicția grațioasă fac obiectul procedurii parlamentare. S-au realizat unele progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor care au fost adoptate, printre care se numără Oficina Judicial, reforma introducerii digitizării justiției și îmbunătățirea interoperabilității sistemelor regionale de gestionare electronică a cauzelor. Trebuie continuate eforturile în acest domeniu.

               (17)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Spaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european se reflectată în recomandările 1-4 de mai jos.

               (18)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Spaniei, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (19)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (20)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Spania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util și a acestor recomandări,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure corectarea durabilă a deficitului excesiv până în 2016 prin luarea măsurilor structurale necesare în 2015 și 2016 și prin utilizarea câștigurilor excepționale pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei. Să consolideze transparența și răspunderea în ceea ce privește finanțele publice regionale. Să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al sectorului sănătății și să raționalizeze cheltuielile farmaceutice ale spitalelor.

               2.Să finalizeze reforma din sectorul caselor de economii, inclusiv prin măsuri legislative, și să finalizeze restructurarea și privatizarea caselor de economii deținute de stat.

               3.Să promoveze alinierea între salarii și productivitate, prin consultarea partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, luând în considerare diferențele în ceea ce privește competențele și condițiile pieței locale a muncii, precum și diferențele dintre regiuni, sectoare și întreprinderi în ceea ce privește rezultatele economice. Să ia măsuri pentru a spori calitatea și eficiența serviciilor de asistență și de consiliere pentru căutarea unui loc de muncă, inclusiv în vederea combaterii șomajului în rândul tinerilor. Să raționalizeze sistemele de garantare a unui venit minim și de sprijinire a familiilor și să promoveze mobilitatea regională.

               4.Să înlăture obstacolele care împiedică întreprinderile să crească, inclusiv reglementările în funcție de dimensiunea întreprinderilor. Să adopte reforma planificată privind serviciile profesionale. Să accelereze punerea în aplicare a legii privind unitatea pieței.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8804 final

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 final.

                     (10)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.