title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016

text:
               18.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 299/90

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2016
   privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016
   (2016/C 299/22)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la 8 martie 2016 (3). În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovenia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

               (2)

               Raportul de țară privind Slovenia pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, precum și progresele realizate de această țară în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Deficiențele sectorului bancar, îndatorarea întreprinderilor, lipsa investițiilor și riscurile pe termen lung la adresa sustenabilității finanțelor publice reprezintă vulnerabilități care vor trebui abordate. În sectorul bancar din Slovenia s-a restaurat încrederea. Cu toate acestea, creșterea creditării rămâne negativă, iar nivelul creditelor neperformante rămâne relativ ridicat. Este esențial ca Slovenia să abordeze riscurile la adresa sustenabilității finanțelor publice care decurg din presiunea tot mai mare asupra sistemelor sale de sănătate și de pensii și să reducă datoria publică, aflată în creștere. Este nevoie de reducerea în continuare a obstacolelor din calea investițiilor, în special în domeniul administrației publice. Trebuie consolidată implicarea partenerilor sociali în formularea politicilor și în punerea în aplicare a reformelor structurale, în special în ceea ce privește politicile în materie de pensii, sănătate, îngrijire de lungă durată și piața muncii.

               (3)

               La 15 aprilie 2016, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

               (5)

               Din Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi adecvate privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,06 % din PIB în 2015 și sunt actualmente estimate la 0,07 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Slovenia este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Aceste dispoziții nu sunt aplicabile pentru 2015, an în care Slovenia a făcut obiectul procedurii aplicabile deficitelor excesive, dar în primăvara anului 2017 se va efectua o evaluare finală privind anul 2016, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile slovene.

               (6)

               În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Slovenia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, de la 2,2 % din PIB în 2016 la 0,4 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un buget echilibrat la nivel structural, care nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere – va fi atins în 2020, dată situată în afara orizontului de timp al programului. Cu toate acestea, soldul structural recalculat (5) indică un deficit structural de 1,2 % din PIB în 2019. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 80,2 % din PIB în 2016, urmând să scadă în continuare pentru a atinge 73,8 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deviația PIB a Sloveniei este estimată la 1,8 % pentru 2017, în timp ce creșterea potențială se preconizează că va atinge 1,1 %, iar creșterea PIB-ului real va fi de 2,3 % din PIB. Având în vedere aceste elemente, se apreciază că Slovenia va traversa o perioadă favorabilă în 2017, care va necesita o ajustare structurală de 1 % din PIB. Cu toate acestea, există incertitudini semnificative privind calcularea creșterii potențiale și a deviației PIB în cazul specific al Sloveniei, din cauza situației particulare a pieței muncii, a contracției economice deosebit de mari din perioada 2008-2013 și a reformelor structurale în curs de a fi puse în aplicare. Estimări alternative ale deviației PIB, care acoperă un orizont de timp mai lung și reflectă revizuirea metodei de estimare, aflată în curs de desfășurare, sugerează un profil mai puțin abrupt al deviației PIB pentru Slovenia, ceea ce ar presupune că este prematur să se concluzioneze că economia Sloveniei va traversa o perioadă favorabilă în 2017. Prin urmare, în conjunctura actuală pare mai adecvată impunerea, în 2017, a unor eforturi structurale care să fie adaptate unor împrejurări normale. Se pare că există riscul unei anumite abateri de la ajustarea recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016 și, în condițiile menținerii politicilor actuale, riscul unei abateri semnificative în 2017. Concluzia privind anul 2016 nu s-ar modifica dacă s-ar exclude din evaluare impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați. Se preconizează că Slovenia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și că se va conforma acesteia, în linii mari, în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Slovenia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

               (7)

               În iulie 2015, Parlamentul a adoptat legea privind regulile fiscal-bugetare. Cu toate acestea, nu a fost încă numit un consiliu bugetar independent care să supravegheze punerea în aplicare a regulilor respective. În plus, nu a fost încă efectuată revizuirea legii finanțelor publice, de care este nevoie pentru ca legea privind regulile fiscal-bugetare să devină pe deplin operațională și care vizează oficializarea abordării multianuale a stabilirii bugetului.

               (8)

               Nivelul ridicat al datoriei publice, care depășește cu mult valoarea de 60 % din PIB, face ca Slovenia să fie vulnerabilă la șocurile legate de creșterea nominală și de rata dobânzii. În același timp, populația Sloveniei îmbătrânește mai rapid decât cea a majorității statelor membre. Slovenia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având cel mai ridicat decalaj de sustenabilitate pe termen lung dintre toate statele membre, care provine din creșterea preconizată a cheltuielilor publice legate de pensii, sănătate și îngrijirea pe termen lung. Cheltuielile publice preconizate în domeniul pensiilor sunt cele mai ridicate dintre toate statele membre și se estimează că acestea vor crește de la 11,8 % din PIB în 2013 la 15,3 % în 2060. Se preconizează că raportul de dependență a persoanelor în vârstă va deveni de cel puțin două ori mai mare între 2013 și 2060, exercitând o presiune considerabilă asupra sistemelor de pensii. Previziunile privind datoriile implicite aferente costului îmbătrânirii reflectă provocările pe termen lung asociate îmbătrânirii populației. În plus, în viitor pot apărea probleme de adecvare pentru lucrătorii care nu au o carieră profesională completă, în condițiile existenței unui număr tot mai mare de persoane cu cariere incomplete sau scurte, situație provocată în parte de intrarea tardivă a acestora pe piața muncii, de locurile de muncă intermitente și de locurile de muncă cu rate de contribuție scăzute. În aprilie 2016 a fost publicată o carte albă privind pensiile, care va reprezenta baza unei ample consultări publice. Rezultatele consultării vor fi integrate într-o nouă reformă a pensiilor, care ar trebui adoptată în cursul actualului mandat legislativ; procesul ar trebui să demareze imediat după ajungerea la un acord cu partenerii sociali privind elemente-cheie ale reformei, și anume vârsta de pensionare, nivelul pensiilor, indexarea și optimizarea celui de al doilea pilon.

               (9)

               Cheltuielile publice consacrate îngrijirii pe termen lung sunt preconizate să crească de cel puțin două ori până în 2060, din cauza îmbătrânirii populației. Această situație comportă o provocare semnificativă în materie de sustenabilitate a finanțelor publice pentru Slovenia. Se preconizează că proporția populației în vârstă de cel puțin 80 de ani va crește de trei ori, de la 4,6 % în 2013 la 12,4 % în 2060. Între 2003 și 2013, cheltuielile globale cu îngrijirea pe termen lung au crescut cu 85 %, cheltuielile private crescând într-un ritm mai susținut decât cele publice. În Slovenia nu există un sistem integrat de îngrijire pe termen lung. Cheltuielile efectuate de Slovenia se axează pe prestațiile în natură formale, dintre care majoritatea corespund îngrijirii în cadre instituționalizate, în detrimentul îngrijirii la domiciliu, deși ambele valori se situează sub media UE. Există o marjă considerabilă pentru creșterea raportului cost-eficacitate al sistemului de sănătate, și anume prin consolidarea măsurilor de ameliorare a îngrijirii primare, în calitate de factor de limitare a costurilor, prin trecerea de la îngrijirea cu spitalizare la cea ambulatorie, prin îmbunătățirea eficienței și a guvernanței spitalelor, prin îmbunătățirea procedurilor de contractare și plată pentru serviciile de sănătate, prin elaborarea unor informații mai bune privind costurile pentru adaptarea grupurilor omogene de bolnavi importați și pentru dezvoltarea în continuare a unui cadru de monitorizare a calității. Proporția achizițiilor comune este scăzută, iar criteriul referitor la prețul cel mai scăzut joacă un rol important în stabilirea furnizorilor. A fost finalizată o revizuire cuprinzătoare a sistemului de sănătate, iar Rezoluția privind planul național în domeniul sănătății pentru perioada 2016-2025 a fost adoptată de guvern la sfârșitul lui 2015 și de parlament în martie 2016. Rezoluția reprezintă un plan strategic pentru dezvoltarea sistemului de sănătate. Unele măsuri prevăzute în cadrul rezoluției sunt în curs de aplicare, în vreme ce propunerile privind alte măsuri obligatorii de punere în aplicare esențiale sunt în curs de elaborare și urmează să fie prezentate. Rămâne, de asemenea, neclar dacă reforma va viza aspecte esențiale, cum ar fi sistemele de stabilizatori automați integrați, care ar atenua fluctuațiile veniturilor pe parcursul unui ciclu economic sau ale accesului la servicii și ale calității acestora. Adoptarea legii privind îngrijirea pe termen lung și a legii asigurărilor de sănătate a suferit întârzieri repetate, iar foaia de parcurs actuală privind adoptarea acestora, care are drept țintă al doilea semestru din 2016, pare optimistă.

               (10)

               Performanțele pieței muncii se îmbunătățesc treptat, iar condițiile sociale s-au stabilizat. Crearea de locuri de muncă s-a accelerat considerabil, iar șomajul este în scădere. Cu toate acestea, rata de participare a lucrătorilor mai vârstnici sau slab calificați rămâne o problemă. Șomerii de lungă durată reprezintă în continuare peste jumătate din totalul șomerilor, o proporție semnificativă a persoanelor aflate în șomaj de lungă durată fiind slab calificate sau având peste 50 de ani. Orientările privind măsurile de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru perioada 2016-2020 reprezintă o continuare a abordării de până acum, în timp ce cheltuielile pentru acest domeniu de politică rămân scăzute. În noiembrie 2015 au fost adoptate scutiri temporare ale angajatorilor de la contribuțiile sociale aferente lucrătorilor nou angajați având o vârstă mai mare de 55 de ani. Măsuri suplimentare de prelungire a vieții active, inclusiv adaptarea mediului de lucru, care sunt relevante și pentru sustenabilitatea sistemului de pensii, sunt așteptate pentru 2016. Creșterea salarială a rămas corelată cu ameliorarea productivității și a continuat să sprijine competitivitatea pe plan extern. În noiembrie 2015, parlamentul a adoptat, la propunerea uniunilor sindicale, o lege prin care salariul minim a fost redefinit astfel încât să nu fie incluse anumite prime. Drept urmare, organizațiile patronale s-au retras din acordul social, ceea ce a condus la o deteriorare considerabilă a dialogului social.

               (11)

               S-au înregistrat progrese în materie de soluționare a problemei creditelor neperformante, dar acestea rămân la niveluri ridicate comparativ cu perioada anterioară crizei. Slovenia a pus în aplicare o serie de măsuri de politică pentru a ameliora sustenabilitatea sectorului bancar. Printre acestea se numără consolidarea capacității băncilor de a-și soluționa problemele și introducerea de acțiuni prin care se stabilesc obiective specifice pentru reducerea creditelor neperformante. Slovenia a introdus, de asemenea, o serie de măsuri pentru gestionarea riscului de credit. Se așteaptă obținerea unor rezultate pozitive până la mijlocul lui 2016. Cu toate acestea, prioritățile de politică pe termen scurt rămân soluționarea în continuare a problemei creditelor neperformante și gestionarea riscului de credit. Restructurarea operațională și financiară a societăților majore s-a încheiat, iar acordurile-cadru de restructurare sunt monitorizate continuu. Societatea de administrare a investițiilor bancare (BAMC) este pe deplin operațională și a fost stabilită strategia acesteia pentru perioada 2017-2022. Deși BAMC a înregistrat progrese în materie de soluționare a portofoliului său de credite, persistă un risc semnificativ la adresa sustenabilității finanțelor publice. În 2015, activitățile acesteia au contribuit cu 1 % din PIB la deficitul public de 2,9 %. Supravegherea activităților BAMC pare insuficientă, întrucât autoritățile subestimaseră considerabil – cu 0,7 % din PIB – deficitul acesteia în 2015 și par să nu fi fost la curent cu nivelul eliminărilor din bilanț (write-offs) efectuate de BAMC. Sunt, de asemenea, disponibile instrumente de restructurare suplimentare. În urma înregistrării unor progrese considerabile în materie de restructurare a unor societăți majore, Slovenia a demarat restructurarea mai multor IMM-uri. Sunt în curs de punere în aplicare de către bănci orientări privind restructurarea IMM-urilor. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește accesul la finanțare al IMM-urilor și al microîntreprinderilor. Cu toate acestea, accesul la surse alternative de finanțare, cum ar fi capitalul de risc, este limitat. Întreprinderile mici depind în mod excesiv de creditele bancare, în pofida disponibilității crescânde pe piață a instrumentelor de datorie și de capital. Prin urmare, acest segment este foarte vulnerabil la evoluțiile de pe piața creditării.

               (12)

               Creșterea investițiilor a fost atenuată în ultimii ani, ceea ce a limitat producția economică și perspectivele de creștere ale Sloveniei. Investițiile private s-au redus drastic pe perioada crizei economice, iar de atunci proporția acestora în PIB este în scădere. În condițiile în care investițiile publice depind în mare măsură de dinamica fondurilor UE, este nevoie de mai multe investiții productive pentru a stimula și a susține creșterea economică. Investițiile străine directe în Slovenia au crescut semnificativ în ultimii doi ani, în principal datorită intensificării eforturilor de privatizare. Cu toate acestea, reducerea permanentă a efectului de levier și nivelul mare al sarcinii administrative constituie în continuare obstacole pentru mediul de afaceri din Slovenia, în special în domeniile construcțiilor, amenajării teritoriului și conformității fiscale; același efect îl au reglementările restrictive privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora, care împiedică afluxul de investiții. Facilitarea activităților economice în Slovenia depinde de creșterea încrederii în acestea și de eliminarea în continuare a ineficiențelor din administrația publică, precum și a birocrației derivate din numărul mare de legi și reglementări și din modificarea frecventă a legislației. Au fost puse în aplicare aproximativ jumătate din măsurile de reducere a sarcinii administrative prevăzute în documentul administrativ unic al guvernului, dar o serie de măsuri utile, în special cele privind autorizațiile de construire și amenajarea teritoriului, au suferit întârzieri.

               (13)

               Strategia pentru perioada 2015-2020 vizând dezvoltarea administrației publice, adoptată ca parte a respectării de către Slovenia a condițiilor prealabile pentru accesarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020, vizează diverse portofolii, ceea ce face ca pentru punerea în aplicare corectă și la timp a acesteia să fie esențială coordonarea între ministere. În februarie 2016, guvernul a adoptat al doilea raport interimar privind punerea în aplicare a programului vizând „Toleranța zero față de corupție”. S-au înregistrat anumite progrese privind punerea în aplicare a acestui program. Cu toate acestea, anumite măsuri ale programului (achizițiile publice comune pentru domeniul sănătății, investigarea criminalității din sectorul bancar și adoptarea legii privind integritatea și prevenirea corupției) au fost amânate. Modificarea legii privind integritatea și prevenirea corupției, avută în vedere, va reprezenta o ocazie de a ameliora funcționarea Comisiei pentru prevenirea corupției, prin abordarea problemelor de credibilitate și a celor legate de eficiența activității acesteia. În sistemul de justiție, durata proceselor s-a redus în continuare, iar numărul de cauze pendinte, care era foarte mare, a scăzut, în parte mulțumită unui număr mai mic de cauze noi. Scăderea a fost provocată, într-o anumită măsură, și de modificarea tratamentului procedural și statistic al cauzelor privind executarea hotărârilor judecătorești. Curtea supremă continuă să actualizeze procedurile comerciale din instanțe și să reformeze sistemele de gestionare a cauzelor. În pofida îmbunătățirii cadrului privind insolvabilitatea, care le oferă firmelor mai multe posibilități de reorganizare, procedurile de lichidare rămân lungi și ineficace.

               (14)

               Implicarea statului în economie rămâne ridicată. Statul este cel mai mare angajator, administrator de active și deținător de titluri de creanțe emise de societăți comerciale din Slovenia. Ca reacție la recomandările transmise Sloveniei între 2012 și 2015 pe această temă, țara a elaborat un nou cadru privind Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane. Acesta include o strategie privind gestionarea activelor statului, un set de criterii privind performanța activelor și un plan de administrare pentru 2016. Acest sistem completează noul cod privind guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat, adoptat la sfârșitul anului 2014. Strategia confirmă amploarea implicării actuale a statului în economie și deplasează accentul către creșterea performanțelor întreprinderilor de stat. Prin urmare, punerea în aplicare a cadrului revizuit de către Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane este cu atât mai importantă, pentru a asigura separarea dintre rolurile de proprietar și de autoritate de reglementare ale statului, pe de o parte, și gestionarea profesionistă a întreprinderilor de stat, pe de altă parte. Alături de privatizarea în continuare a anumitor active, acest lucru ar trebui să reducă datoriile contingente din acest domeniu care grevează bugetul. Privatizarea băncii Nova Ljubljanska Banka (NLB) urmează să fie lansată în 2016, în conformitate cu planul de administrare al Societății slovene de gestionare a obligațiunilor suverane.

               (15)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (16)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (17)

               În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 3 și 4 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să stabilească un obiectiv bugetar pe termen mediu care să respecte cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Să consolideze cadrul bugetar prin numirea unui consiliu bugetar independent și prin modificarea legii finanțelor publice. Să completeze și să pună în aplicare reforma sistemului de îngrijire pe termen lung și a sistemului de sănătate, pentru ca acestea să devină mai eficiente din punctul de vedere al costurilor, asigurând astfel sustenabilitatea pe termen lung a unei îngrijiri accesibile și de calitate. Să adopte, până la sfârșitul anului 2017, măsurile necesare pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung și caracterul adecvat al sistemului de pensii.

               2.

               În consultare cu partenerii sociali, să amelioreze capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a celor în vârstă, inclusiv prin învățare pe tot parcursul vieții și măsuri de activare cu țintă precisă.

               3.

               Să amelioreze condițiile de finanțare pentru întreprinderile cu bonitate ridicată, inclusiv prin facilitarea rezoluției durabile a creditelor neperformante și prin acordarea de acces la surse de finanțare alternative. Să asigure punerea în aplicare adecvată a strategiei privind societățile de administrare a investițiilor bancare.

               4.

               Să adopte măsuri pentru modernizarea administrației publice și pentru reducerea sarcinii administrative suportate de întreprinderi. Să amelioreze guvernanța și performanțele întreprinderilor de stat.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. KAŽIMÍR

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  JO C 96, 11.3.2016, p. 1.

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (5)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de stabilitate, urmând metodologia stabilită de comun acord.

      (6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea (UE) 2016/213 a Consiliului din 12 februarie 2016 privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al unsprezecelea FED) pentru exercițiul financiar 2014

text:
               16.2.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 39/62

         RECOMANDAREA (UE) 2016/213 A CONSILIULUI
   din 12 februarie 2016
   privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al unsprezecelea FED) pentru exercițiul financiar 2014
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), astfel cum a fost modificat ultima dată,
   având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor din partea Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile părții a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (Al unsprezecelea FED), în special articolul 11 alineatul (7),
   având în vedere Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al unsprezecelea Fond european de dezvoltare (3), în special articolele 43-45,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de Al unsprezecelea FED, astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2014, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat (4),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (7) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de Al unsprezecelea FED se acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de Al unsprezecelea FED în decursul exercițiului financiar 2014 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de Al unsprezecelea FED pentru exercițiul financiar 2014.

      Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

      (2)  JO L 210, 6.8.2013, p. 1.

      (3)  JO L 58, 3.3.2015, p. 17.

      (4)  JO C 373, 10.11.2015, p. 289.


				|

		52015PC0099

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii /* COM/2015/099 final - 2015/ () */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene prevede că statele membre trebuie
să considere propriile politici economice și promovarea ocupării
forței de muncă drept chestiuni de interes comun și să
își coordoneze acțiunea proprie în cadrul Consiliului. În două
articole distincte, tratatul prevede responsabilitatea Consiliului de a adopta
orientări generale privind politica economică (articolul 121)
și orientări generale privind ocuparea forței de muncă
(articolul 148), specificând că acestea din urmă trebuie să
fie coerente cu cele dintâi. Având în vedere acest temei juridic,
orientările privind politica de ocupare a forței de muncă
și cele privind politicile economice sunt prezentate ca două
instrumente juridice distincte, însă interconectate în mod intrinsec:
·
o recomandare a Consiliului privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre
și ale Uniunii - Partea I a Orientărilor integrate;
·
o decizie a Consiliului privind orientările
pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre -
Partea a II-a a Orientărilor integrate.
Orientările au fost
adoptate inițial împreună („pachet integrat”) în 2010, stând la baza
Strategiei Europa 2020. De asemenea, în 2010 s-a decis că orientările
integrate ar trebui să rămână în mare parte constante până
în 2014. În timp ce orientările generale pentru politicile economice
rămân în vigoare pentru o perioadă de timp nedefinită,
orientările privind politicile de ocupare a forței de muncă
trebuie să fie întocmite în fiecare an.
În afară de încadrarea
domeniului de aplicare și a direcției pentru coordonarea politicilor
statelor membre, orientările oferă, de asemenea, o bază de
recomandări specifice pentru fiecare țară în domeniile respective.

Actualul set de „orientări
integrate” urmează să stea la baza Strategiei Europa 2020 în
contextul noii abordări a procesului de elaborare a politicilor economice
bazate pe investiții, reforme structurale și responsabilitate
fiscală, astfel cum se prevede în Analiza anuală a creșterii
pentru 2015 realizată de Comisie. În același timp, orientările
integrate sunt menite să sprijine atingerea obiectivelor de creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum
și a obiectivelor semestrului european de coordonare a politicilor
economice.
„Orientările integrate” sunt
următoarele:
Orientarea 1:   Stimularea investițiilor
Orientarea 2:   Consolidarea creșterii
economice prin punerea în aplicare a reformelor structurale
Orientarea 3:   Îndepărtarea barierelor
esențiale din calea creșterii economice și a locurilor de
muncă la nivelul UE
Orientarea 4:   Îmbunătățirea
sustenabilității finanțelor publice și a
capacității lor de a crea un mediu favorabil creșterii
Orientarea 5:   Stimularea cererii de
forță de muncă
Orientarea 6:   Îmbunătățirea
ofertei de forță de muncă și a competențelor
Orientarea 7:   Îmbunătățirea
funcționării piețelor muncii
Orientarea 8:   Asigurarea
echității, combaterea sărăciei și promovarea
egalității de șanse
Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind orientările generale pentru
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
având în vedere concluziile Consiliului
European,
întrucât:
(1) Statele membre ar trebui să își
considere politicile economice drept o chestiune de interes comun și
să le coordoneze în cadrul Consiliului. Consiliul ar trebui să adopte
orientări privind ocuparea forței de muncă și
orientări generale de politică economică pentru a ghida
politicile statelor membre și ale Uniunii.
(2) În conformitate cu dispozițiile
tratatului, Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de
coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale.
Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global
pentru supravegherea economică și bugetară multilaterală
integrată. Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel
cum se prevede în Analiza anuală a creșterii pentru 2015
realizată de Comisie, vor continua să
îmbunătățească funcționarea acestuia.
(3) Criza financiară și
economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe importante
în economia Uniunii și a statelor sale membre. Ea a subliniat, de
asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a
piețelor forței de muncă ale statelor membre. Tranziția
Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă
și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă
reprezintă principala provocare cu care aceasta se confruntă
astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică
coordonată și ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât
și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat
și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile
legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să
cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit
pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității
fiscale.
(4) Statele membre și Uniunea ar trebui
să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze
construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii
să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze
schimbările, precum și să participe activ în societate și
în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități
pentru toți și să se reducă sărăcia și
excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări
eficiente a piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială
și prin eliminarea barierelor din calea participării pe piața
muncii. De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze tuturor
cetățenilor și regiunilor accesul la beneficiile creșterii
economice.
(5) O acțiune coerentă cu
orientările reprezintă o contribuție importantă la
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o
serie integrată de politici europene și naționale, pe care
statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare
pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale
coordonate, o combinație de politici economice globale
corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a
politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020.
(6) Cu toate că aceste orientări se
adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse
în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale,
regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele,
precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții
societății civile.
(7) Orientările generale pentru
politicile economice oferă statelor membre un ghid cu privire la punerea
în aplicare a reformelor, reflectând interdependența. Ele sunt coerente cu
Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările ar trebui
să formeze baza pentru orice recomandări specifice fiecărei
țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre,
ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
(1) Statele membre și, atunci când este
cazul, Uniunea ar trebui să țină seama în politicile lor
economice de orientările prevăzute în anexă. Aceste
orientări fac parte din „Orientările integrate”.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele


title: Recomandare a Consiliului din 31 mai 2007 privind prevenirea vătămărilor și promovarea siguranței Text cu relevanță pentru SEE

text:
               18.7.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 164/1

      RECOMANDARE A CONSILIULUI

   din 31 mai 2007
   privind prevenirea vătămărilor și promovarea siguranței
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2007/C 164/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene și, în special, articolul 152 alineatul (4) al doilea paragraf,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Parlamentului European (1),
   întrucât:

               (1)

               Anual, aproximativ 235 000 de cetățeni ai Comunității mor în urma unui accident sau a unui act de violență. După bolile cardiovasculare, cancer și bolile respiratorii, vătămările constituie cea de-a patra cea mai răspândită cauză a deceselor în statele membre.

               (2)

               La copii, adolescenți și tineri, accidentele și vătămările constituie principala cauză a deceselor.

               (3)

               Mulți dintre supraviețuitorii unor vătămări grave capătă deficiențe permanente. Accidentele și vătămările constituie cauza principală a invalidității cronice în rândul celor mai tineri și conduc la pierderea, considerabilă și în mare parte evitabilă, a unor ani de viață în condiții de bună sănătate.

               (4)

               În medie, vătămările reprezintă cauza a 6,8 milioane de spitalizări, reprezentând 11 % din numărul total de spitalizări în Uniunea Europeană.

               (5)

               Vătămările atrag o sarcină financiară imensă asupra sistemelor de sănătate și asigurări sociale, constituind cauza a 20 % din concediile medicale și un factor major care contribuie la reducerea productivității.

               (6)

               Riscul unei vătămări este repartizat inegal între statele membre și grupurile sociale și variază, de asemenea, în funcție de vârstă și gen. Riscul unui deces în urma unei vătămări este de cinci ori mai mare în statul membru cu cea mai ridicată rată a vătămărilor decât în cel cu rata cea mai scăzută.

               (7)

               Spre deosebire de multe alte cauze ale bolilor sau ale decesului prematur, vătămările pot fi prevenite prin sporirea gradului de siguranță a mediului nostru de viață, precum și a produselor și serviciilor pe care le utilizăm. Există numeroase dovezi asupra eficienței confirmate a măsurilor împotriva accidentelor, care încă nu se aplică la scară largă în întreaga Comunitate.

               (8)

               Majoritatea acestor măsuri s-au dovedit rentabile deoarece, pentru sistemele de sănătate, beneficiile prevenirii sunt adesea de câteva ori mai mari față de costurile de intervenție.

               (9)

               Progresele majore înregistrate într-un număr de domenii ale siguranței, cum ar fi traficul sau locul de muncă, trebuie continuate. Suplimentar față de acestea, ar trebui acordată atenție altor domenii mult mai slab acoperite până în prezent, cum ar fi locuințele, petrecerea timpului liber și sportul, accidentele, precum și măsurile de prevenire pentru copii și pentru cetățenii de vârsta a treia.

               (10)

               Ar trebui, de asemenea, acordată atenție legăturii dintre consumul de alcool și de droguri, pe de o parte, și numărul de vătămări și accidente, precum și de vătămări intenționate, în special în cazul violenței domestice împotriva femeilor și copiilor, pe de altă parte.

               (11)

               Apare, prin urmare, ca fiind necesară utilizarea mai eficientă a datelor existente și dezvoltarea, dacă este cazul, a unui mecanism de monitorizare și raportare a cazurilor de vătămare, care să poată asigura o abordare coordonată între statele membre a dezvoltării și instituirii de politici naționale de prevenire a vătămărilor, inclusiv schimbul de bune practici. Un astfel de mecanism ar putea fi dezvoltat în cadrul Programului comunitar privind sănătatea publică (2), al oricăror programe ulterioare și al oricăror alte programe comunitare relevante și ar trebui să aibă la bază instrumente naționale reprezentative de monitorizare și raportare, care trebuie dezvoltate în mod coerent și complementar.

               (12)

               În vederea simplificării resurselor Programului comunitar privind sănătatea publică și ale oricăror alte programe comunitare relevante, precum și pentru a aborda în modul cel mai eficient prevenirea vătămării, au fost identificate domenii prioritare: siguranța copiilor și a adolescenților, siguranța cetățenilor de vârsta a treia, siguranța participanților vulnerabili la trafic, prevenirea vătămărilor asociate sportului și petrecerii timpului liber, prevenirea vătămărilor cauzate de produse și servicii, prevenirea autovătămării și prevenirea violenței, în special a violenței domestice împotriva femeilor și a copiilor. Domeniile prioritare menționate au fost stabilite avându-se în vedere impactul social al vătămărilor în funcție de număr și gravitate, dovezile privind eficiența acțiunilor de intervenție și posibilitatea de punere în aplicare cu succes în cadrul statelor membre,

         RECOMANDĂ:
   În vederea asigurării unui înalt nivel de sănătate publică, statele membre ar trebui:

               (1)

               Să utilizeze mai eficient datele existente și să dezvolte, dacă este cazul, instrumente reprezentative de monitorizare și raportare pentru obținerea de informații comparabile, pentru monitorizarea evoluției riscurilor de vătămare și a efectelor măsurilor de prevenire în timp și să evalueze necesitatea introducerii de inițiative suplimentare asupra siguranței produselor și a serviciilor, precum și în alte domenii.

               (2)

               Să instituie planuri naționale sau măsuri echivalente, inclusiv promovarea sensibilizării publicului asupra aspectelor legate de siguranță, în vederea prevenirii accidentelor și a vătămărilor. Planurile și măsurile respective ar trebui să inițieze și să promoveze cooperarea interdepartamentală și internațională și să utilizeze eficient oportunitățile de finanțare pentru acțiunile preventive și pentru promovarea siguranței. La punerea în aplicare a acestora ar trebui acordată o atenție specială aspectelor legate de gen și categoriilor vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele de vârsta a treia, persoanele cu handicap, participanții vulnerabili la trafic, precum și vătămărilor asociate sportului și petrecerii timpului liber, vătămărilor cauzate de produse și servicii, de violență și autovătămării.

               (3)

               Să încurajeze introducerea prevenirii vătămării și a promovării siguranței în școli și în cadrul instruirii profesioniștilor în domeniul sănătății și în alte domenii, astfel încât aceste categorii să poată acționa ca factori și sfătuitori competenți în domeniul prevenirii vătămării.

         INVITĂ COMISIA:

               (1)

               Să culeagă, să prelucreze și să raporteze informații privind vătămările din întreaga Comunitate, pe baza instrumentelor naționale de monitorizare a cazurilor de vătămare.

               (2)

               Să faciliteze schimbul de informații privind bunele practici și acțiunile strategice în domeniile prioritare identificate, precum și răspândirea informației în rândul factorilor interesați.

               (3)

               Să sprijine statele membre la includerea cunoștințelor privind prevenirea vătămării în programele de instruire a profesioniștilor în domeniul sănătății și în alte domenii.

               (4)

               Să îndeplinească acțiuni comunitare, astfel cum sunt conturate în dispozițiile anterioare, prin utilizarea resurselor prevăzute de Programul comunitar privind sănătatea publică și al programelor ulterioare, de cadrul general de finanțare a acțiunilor comunitare în sprijinul politicii de protecție a consumatorilor (3), de programul-cadru de cercetare (4) și de orice alte programe comunitare relevante.

               (5)

               Să elaboreze un raport de evaluare la patru ani de la adoptarea prezentei recomandări pentru a stabili dacă măsurile propuse aduc rezultate eficiente și pentru a evalua necesitatea unor acțiuni suplimentare.

      Adoptată la Bruxelles, 31 mai 2007.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MÜNTEFERING

      (1)  Încă nepublicat în Jurnalul Oficial.

      (2)  Decizia nr. 1786/2002/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 septembrie 2002 de adoptare a unui program de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii publice (2003-2008) (JO L 271, 9.10.2002, p. 1).

      (3)  Decizia nr. 20/2004/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 8 decembrie 2003 de stabilire a unui cadru general de finanţare a acţiunilor comunitare în sprijinul politicii de protecţie a consumatorilor pentru anii 2004-2007 (JO L 5, 9.1.2004, p. 1).

      (4)  Decizia nr. 1513/2002/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 27 iunie 2002 privind cel de-al şaselea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, dezvoltare tehnologică şi demonstraţii, care contribuie la crearea Spaţiului European de Cercetare şi la inovare (2002-2006) (JO L 232, 29.8.2002, p. 1).


title: Recomandarea Consiliului din 14 iulie 2015 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2015

text:
               18.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 272/6

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 14 iulie 2015
   privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2015
   (2015/C 272/02)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 14 iulie 2015, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3). Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)

               La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Sloveniei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Sloveniei pentru 2015.

               (4)

               La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care Slovenia a fost identificată ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)

               La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, intensificarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări fiscale responsabile și favorabile creșterii.

               (6)

               La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară pentru Slovenia pentru 2015. În raport s-au evaluat progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Pentru Slovenia, raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită măsuri de politică decisive și o monitorizare specifică. Mai precis, reechilibrarea este în curs, iar măsurile de politică decisive luate, îmbunătățirea rezultatelor la export și a condițiilor de creștere au redus riscurile față de anul trecut, mai ales cele legate de sustenabilitatea pe plan extern. Cu toate acestea, guvernanța corporativă deficitară, implicarea puternică a statului la capitalul întreprinderilor, un efect de levier important al întreprinderilor și creșterea considerabilă a datoriei publice pun în pericol stabilitatea financiară și creșterea, fapt care necesită o atenție sporită. Prin urmare, dezechilibrele nu mai sunt considerate excesive, dar continuă să necesite o atenție sporită.

               (7)

               La 30 aprilie 2015, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               În prezent, Slovenia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2015 al Sloveniei, guvernul își exprimă intenția de a corecta deficitul excesiv până în 2015, cu respectarea termenului stabilit de Consiliu, și de a atinge obiectivul pe termen mediu, respectiv obținerea unei poziții bugetare echilibrate în termeni structurali până în 2020, și anume la un an de la încheierea perioadei de programare. Guvernul își propune să reducă treptat deficitul global la 2,9 % din PIB în 2015 și la 0,9 % din PIB în 2019. Potrivit Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge un nivel de vârf de 81,6 % în 2015, după care va începe să scadă. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se așteaptă corectarea la timp și în mod durabil a deficitului excesiv până în 2015. În același timp, efortul bugetar se situează sub nivelul recomandat de Consiliu, pe baza echilibrului structural și a măsurilor discreționare luate. Presupunând că deficitul excesiv va fi corectat la timp, conform planului, Slovenia va face obiectul componentei preventive a pactului începând cu 2016. Măsurile de sprijinire, începând cu 2016, a țintelor de deficit preconizate nu au fost detaliate suficient. Prin urmare, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se pare că există riscul unei abateri semnificative de la ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016 și vor fi necesare măsuri suplimentare. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Slovenia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. În ceea ce privește regulile de politică bugetară, parlamentul a aprobat, în 2013, temeiul constituțional pentru stabilirea unei reguli privind soldul/excedentul bugetului public în termeni structurali. Cu toate acestea, legislația de punere în aplicare necesară nu a fost încă adoptată. Se preconizează că revizuirile Legii privind finanțele publice vor oferi temeiul juridic necesar pentru aspectele procedurale care stau la baza Legii privind regulile de politică bugetară.

               (9)

               Slovenia a întreprins măsuri de reducere a presiunilor asupra sustenabilității pe termen mediu a sistemului de pensii, dar parametrii-cheie mai trebuie ajustați pentru a asigura sustenabilitatea acestui sistem în perioada de după 2020. Reforma din 2013 a sistemului de pensii a avut un impact pozitiv și se preconizează că actul legislativ care instituie un fond demografic va fi adoptat până la sfârșitul lui 2015. Cu toate acestea, pentru a se asigura sustenabilitatea pe termen lung a pensiilor, vor fi necesare reforme suplimentare. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește reforma sistemului de îngrijire pe termen lung. La sfârșitul anului 2013, guvernul a adoptat un plan de reformă a sistemului de îngrijire pe termen lung, dar adoptarea legislației de punere în aplicare a reformei a fost amânată până la sfârșitul anului 2015 pentru ca mai întâi să fie adoptate deciziile privind reforma asigurărilor de sănătate, inclusiv să se rezolve problema surselor de finanțare a sistemului general de sănătate și a îngrijirii pe termen lung. Cheltuielile cu îngrijirea pe termen lung legate de vârstă pot fi limitate prin acordarea de prestații persoanelor care au cea mai mare nevoie de acestea și prin reorientarea îngrijirii instituționalizate înspre îngrijirea la domiciliu.

               (10)

               A fost încheiat un acord social în ianuarie 2015 care prevede că majorările salariale din sectorul public nu vor ține pasul cu majorările salariale din sectorul privat. Componența și indexarea salariilor minime nu sunt reglementate de acest acord. Deși majorarea recentă a salariului minim este relativ ridicată față de cea a salariului mediu, a fost cu toate acestea limitată. Din evaluarea reformei pieței muncii din 2013 reiese că numărul restricțiilor privind accesul pe piața muncii a scăzut, dar persistă probleme structurale în ceea ce privește șomajul pe termen lung și ratele scăzute ale încadrării în muncă a lucrătorilor slab calificați și a lucrătorilor mai în vârstă. Slovenia a întreprins unele acțiuni pentru a aborda neconcordanța de competențe și numeroase alte măsuri sunt planificate până în 2020.

               (11)

               Sectorul bancar a fost stabilizat în continuare prin recapitalizarea băncilor Abanka și Banka Celje în 2014. A fost finalizat un plan de acțiune cuprinzător pentru bănci, acesta fiind prezentat cabinetului prim-ministrului în ianuarie 2015. Banca Sloveniei a asigurat monitorizarea deficiențelor identificate în cadrul evaluării calității activelor din 2013 și își va relua inspecțiile la fața locului în primul trimestru al anului 2015, pentru a verifica dacă recomandările au fost puse în aplicare de către bănci. Marile bănci și-au reorganizat și și-au consolidat unitățile de lichidare și de restructurare. Cu toate acestea, pentru ca sectorul bancar să fie mai solid, sunt necesare consolidarea rentabilității pe termen lung și reducerea numărului de credite neperformante în sectorul întreprinderilor. Au fost instituite atât planul general de restructurare a întreprinderilor, cât și un grup operativ centralizat pentru restructurarea întreprinderilor. Reducerea în continuare a gradului de îndatorare a sectorului întreprinderilor, inclusiv prin intermediul Societății de administrare a activelor bancare și prin aplicarea integrală a noii legislații în materie de insolvență, ar contribui la restabilirea condițiilor pentru relansarea investițiilor private. Activitatea de creditare a băncilor continuă să se deterioreze, ceea ce afectează în special IMM-urile. Se preconizează că doar în 2016 se vor concretiza toate rezultatele recentei recapitalizări a sectorului bancar. Activitatea limitată de creditare a băncilor și ratele ridicate ale dobânzilor afectează capacitatea de finanțare a IMM-urilor. Chiar dacă proporția cererilor de credit respinse a scăzut în ultimii șase ani, numărul IMM-urilor care semnalează că băncile sunt mai reticente în a acorda credite a crescut în mod considerabil și este unul dintre cele mai mari din Uniune.

               (12)

               Programul de privatizare este în curs, dar înregistrează întârzieri. Restructurarea celor cinci bănci mari deținute de stat și lichidarea a două bănci naționale mai mici sunt pe drumul cel bun. Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenski državni holding), care este responsabilă de gestionarea și cesionarea activelor statului, este în prezent pe deplin operațională. Mai trebuie aprobat de către parlament un proiect de strategie de gestionare a activelor, preconizându-se că aprobarea acestuia va fi urmată de publicarea calendarului de cesionare pentru o serie de active deținute de stat bine determinate. În decembrie 2014, Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane a adoptat un nou cod privind guvernanța corporativă, iar în ianuarie 2015 a fost numit un responsabil cu conformitatea.

               (13)

               Eficiența instanțelor s-a îmbunătățit în continuare în 2014, chiar dacă într-un ritm mai lent. Deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește reducerea duratei procedurilor judiciare în primă instanță în privința litigiilor civile și comerciale, inclusiv în cazurile care intră sub incidența legislației în materie de insolvență, durata procedurilor și numărul cauzelor nesoluționate rămân semnificative.

               (14)

               Mediul de afaceri nefavorabil din Slovenia este un factor principal al nivelurilor scăzute de investiții în întreprinderile slovene, iar numărul mare de legi și numeroasele modificări ale legislației îngreunează activitatea întreprinderilor și respectarea reglementărilor locale. Numărul profesiilor reglementate a scăzut de la 323 la 242, dar rămâne mare. Aproximativ 25 % dintre măsurile de reducere a sarcinii administrative incluse în Documentul unic au fost puse în aplicare. Agenției pentru protecția concurenței i se permite o autonomie bugetară suficientă și se asigură independența instituțională.

               (15)

               Noul guvern și-a reiterat angajamentul de a lupta împotriva corupției și a adoptat în ianuarie 2015 un nou program cu durata de doi ani, care prevede 11 măsuri cu caracter permanent. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește transparența și răspunderea. Se pregătește în prezent o reformă cuprinzătoare a sectorului public. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește rapoartele privind procedurile de evaluare a performanței și de control al calității.

               (16)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE cu privire la deciziile naționale viitoare. Recomandările în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

               (17)

               Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (18)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (6). Fiind o țară a cărei monedă este euro, Slovenia ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a respectivelor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv în 2015 și să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016. Să adopte Legea privind regulile de politică bugetară și să revizuiască Legea privind finanțele publice. Să înregistreze progrese în ceea ce privește reforma pe termen lung a sistemului de pensii. Până la sfârșitul anului 2015, să adopte o reformă a sistemului de sănătate și de îngrijire pe termen lung.

               2.

               Să revizuiască, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, mecanismul de stabilire a salariului minim, în special rolul alocațiilor, având în vedere impactul asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, a creării de locuri de muncă și a competitivității. Să asigure creșterea capacității de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a lucrătorilor mai în vârstă. Să ia măsuri pentru a aborda șomajul pe termen lung și să ofere stimulente adecvate pentru prelungirea vieții active.

               3.

               Să reducă procentul de credite neperformante deținute de bănci prin introducerea unor ținte concrete. Să amelioreze capacitatea de monitorizare a riscurilor de credit în cadrul băncilor. Să continue restructurarea întreprinderilor și să mențină o guvernanță corporativă solidă a Societății de administrare a activelor bancare. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul la finanțare al IMM-urilor și al microîntreprinderilor. Să adopte o strategie pentru Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane care să conțină o clasificare clară a activelor, să pună în aplicare un plan anual de gestionare a activelor și să aplice criterii de performanță.

               4.

               Să se asigure că reformele adoptate în vederea îmbunătățirii eficacității justiției civile contribuie la reducerea duratei procedurilor.

      Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. GRAMEGNA

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținută prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (4)  Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2014 (JO C 247, 29.7.2014, p. 115).

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

      (6)  JO C 272, 18.8.2015, p. 98.


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Croației pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2016

text:
               18.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 299/96

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2016
   privind Programul național de reformă al Croației pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2016
   (2016/C 299/23)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Croația ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)

               Raportul de țară privind Croația pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Croația în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015, și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Croația se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Este esențial să se abordeze în special vulnerabilitățile legate de nivelul ridicat al datoriei publice, al datoriei întreprinderilor și al datoriei externe în contextul unei rate ridicate a șomajului. Printre celelalte deficiențe care necesită măsuri de politică specifice se numără guvernanța fiscal-bugetară, guvernanța întreprinderilor de stat, eficiența administrației publice și rezoluția creditelor neperformante.

               (3)

               La 28 aprilie 2016, Croația și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă prezintă o agendă de reforme relativ ambițioase, care, dacă sunt pe deplin puse în aplicare în termenele indicate, vor contribui la remedierea dezechilibrelor macroeconomice cu care se confruntă Croația. Acesta prezintă măsuri relevante pentru a îmbunătăți gestionarea finanțelor publice, sectorul sănătății și mediul de afaceri și reprezintă un angajament privind realizarea unor reforme ambițioase în ceea ce privește administrația publică, sistemul de pensii, protecția socială și îmbunătățirea guvernanței întreprinderilor de stat. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care Croația și le-a asumat, în acest stadiu nu este necesar să se accelereze procedura privind dezechilibrele macroeconomice.

               (4)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

               (5)

               În prezent, Croația face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de convergență pentru 2016, guvernul preconizează că deficitul global va fi mai mic de 3 % din PIB, mai precis de 2,6 % din PIB în 2016, și va continua să scadă, urmând să ajungă la 1,0 % din PIB până în 2019. În plus, guvernul se așteaptă să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 1,75 % din PIB în termeni structurali – pe toată durata programului. Ponderea datoriei publice în PIB a atins un nivel maxim de 86,7 % în 2015, dar, conform Programului de convergență, se preconizează că va scădea treptat, urmând să ajungă la 80,0 % din PIB în 2019. În valoare nominală, previziunile din program referitoare la nivelul datoriei în PIB respectă criteriul de referință privind reducerea datoriei. Cu toate acestea, deși scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil în termeni reali, creșterea nominală a PIB-ului este mai mare decât se estimase în previziunile Comisiei, în special pentru 2016. Reducerea previzionată a ponderii datoriei în PIB se bazează, prin urmare, pe previziuni de creștere nominală favorabile; în plus, aceasta ține seama de ajustări considerabile stoc-flux care au ca efect reducerea datoriei, rezultate din vânzarea de active financiare, care nu sunt suficient de bine specificate. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu sunt, în mare parte, precizate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deficitul public ar urma să atingă 2,7 % din PIB în 2016, ceea ce concordă cu ținta de deficit global fixată în recomandarea Consiliului din 21 ianuarie 2014 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Conform proiecțiilor, efortul bugetar recomandat în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive ar trebui să fie atins. În schimb, din previziunile Comisiei nu reiese faptul că s-ar fi respectat criteriul de referință previzional privind reducerea datoriei. O ajustare structurală de 0,2 % din PIB în 2017 ar fi suficientă pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu, însă pentru a asigura respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar fi necesară o ajustare structurală mai mare. Mai precis, o ajustare mai mare decât valoarea de referință de 0,5 % din PIB pare adecvată având în vedere nivelul ridicat al datoriei și condițiile ciclice actuale din Croația. În prezent, se estimează că soldul structural se va deteriora cu 0,2 % din PIB în 2017. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Croația să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor în 2017.

               (6)

               Planificarea bugetară a Croației prezintă în continuare deficiențe majore, în pofida unor îmbunătățiri rezultate în urma modificării din 2015 a Legii privind bugetul. Legăturile dintre cadrul bugetar multianual și bugetele anuale rămân la un nivel scăzut și nu există reguli clare privind modificarea planurilor bugetare în cursul exercițiului. Planificarea strategică a diferitelor unități bugetare nu face obiectul unui control sistematic și nu asigură suficient alinierea priorităților politice la obiectivele fiscal-bugetare pe termen mediu. Procesul bugetar ține cont în mică măsură de operațiunile extrabugetare și de ajustările contabile semnificative care afectează deficitul public și datoria publică. Normele bugetare numerice sunt în curs de revizuire. Una dintre principalele provocări este aceea de a le face mai operaționale și de a le alinia mai bine la Pactul de stabilitate și de creștere. Sunt necesare, de asemenea, eforturi pentru a îmbunătăți baza statistică necesară pentru planificarea bugetară.

               (7)

               Comisia pentru politica fiscal-bugetară, care este responsabilă de monitorizarea respectării normelor bugetare la nivel național, care este în strânsă legătură cu autoritățile fiscale naționale și care se confruntă cu o lipsă de personal. În aceste condiții, independența sa politică și funcțională nu este asigurată. Revizuirea structurii instituționale și a mandatului Comisiei pentru politica fiscal-bugetară este anunțată pentru al treilea trimestru al anului 2016.

               (8)

               Croația a demarat o reformă a sistemului de taxe comunale, prezentată ca parte a reformei mai vaste a impozitării proprietăților imobiliare. Veniturile cumulate obținute din impozitele recurente pe proprietăți imobiliare și din taxele comunale sunt relativ scăzute ca procent din PIB.

               (9)

               Nivelul ridicat al arieratelor fiscale, frauda în domeniul TVA și economia subterană reprezintă principalele provocări. Se iau măsuri prin care să se îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale, printre care se numără și dezvoltarea unui sistem de gestionare a riscurilor din acest domeniu. Cu toate acestea, rămâne de văzut dacă măsurile adoptate se vor dovedi eficace.

               (10)

               Nivelul datoriei publice este mare și continuă să crească, fapt care face indispensabilă adoptarea unei abordări proactive în ceea ce privește gestionarea datoriei publice. Urmează să se adopte în curând o strategie de gestionare a datoriei pentru perioada 2016-2018. Cu toate acestea, Croația nu a adoptat încă o abordare mai cuprinzătoare privind gestionarea datoriilor care să cuprindă, printre altele, revizuiri anuale în funcție de evoluția pieței, o strategie corespunzătoare de gestionare a riscurilor, precum și o consolidare a funcțiilor necesare pentru îndeplinirea sarcinilor conexe.

               (11)

               O mare parte din populația de vârstă activă nu participă pe piața muncii. Acest fapt se datorează în principal pensionărilor anticipate, inclusiv în rândul bărbaților din grupa adultă. Se poate obține pensionarea anticipată cu cinci ani compleți înainte de vârsta legală de pensionare, iar stimulentele pentru a lucra până la această vârstă (și după) sunt slabe. În plus, sistemul de pensii se caracterizează printr-o serie de dispoziții speciale pentru anumite categorii de lucrători și posibilități avantajoase de pensionare anticipată pentru anumite profesii. Procesul de aliniere a vârstei legale de pensionare pentru bărbați și a celei pentru femei și de creștere a vârstei de pensionare la 67 de ani este în curs, dar avansează lent. Caracterul adecvat al pensiilor, atât al celor actuale, cât și al celor viitoare este scăzut; crește astfel riscul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă, în special în rândul celor cu o viață activă scurtă.

               (12)

               La problema pe care o reprezintă gradul ridicat de inactivitate se adaugă o rată ridicată a șomajului; nivelul scăzut de utilizare a potențialului forței de muncă frânează creșterea economică. Șomajul în rândul tinerilor rămâne o preocupare majoră; acesta reflectă deficiențele din sistemul de învățământ. Există încă posibilități de îmbunătățire a eficienței, a monitorizării și a evaluării garanției pentru tineret. Rata șomajului de lungă durată a scăzut în ultima vreme, dar rămâne de două ori mai mare decât media UE. Participarea la formarea pe tot parcursul vieții rămâne foarte scăzută, din cauza faptului că sistemul de învățământ pentru adulți este subdezvoltat.

               (13)

               La nivel de regiuni există diferențe în ceea ce privește cheltuielile pentru protecția socială pe cap de locuitor, precum și inconsecvențe în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru sistemele generale de protecție socială și pentru cele care se adresează unor anumite categorii socioprofesionale. În plus, doar o mică parte din totalul bugetului de protecție socială este folosită pentru schema de asigurare a venitului minim la nivel național. Acest lucru conduce la ineficiență și la o protecție insuficientă a celor mai săraci. Reforma sistemului de protecție socială a suferit întârzieri în ceea ce privește consolidarea diferitelor prestații și instituirea ghișeelor administrative unice pentru furnizarea de servicii de protecție socială.

               (14)

               Repartizarea funcțională a competențelor administrației publice între nivelul central și cel local este complexă, iar sistemul este fragmentat. Alocarea funcțiilor administrative descentralizate nu corespunde capacității fiscale a unităților locale responsabile. Unitățile locale sunt astfel puternic dependente de transferurile efectuate de administrația centrală, iar între regiuni persistă disparități considerabile în ceea ce privește furnizarea de servicii publice. Fragmentarea administrației publice afectează furnizarea serviciilor, mediul de afaceri și eficiența cheltuielilor publice. Reforma administrației publice nu a înregistrat progrese substanțiale. S-a introdus un cadru juridic pentru comasarea voluntară a administrațiilor publice locale, dar nu s-au luat măsuri pentru a stimula aceste administrații să recurgă la această posibilitate. Procesul de raționalizare a sistemului agențiilor de stat avansează cu pași mici.

               (15)

               Dispozițiile referitoare la salariile din sectorul public sunt diferite de la o instituție publică la alta în ceea ce privește definiția complexității locului de muncă, avantajele extra-salariale și suplimentele salariale. Acest lucru limitează controlul guvernului asupra masei salariale și afectează eficiența sectorului public. Având în vedere ponderea relativ mare a angajaților din sectorul public în raport cu populația totală încadrată în muncă, evoluțiile salariale din sectorul public sunt, de asemenea, relevante pentru întreaga economie.

               (16)

               Întreprinderile de stat sunt foarte prezente în economie. Deficiențele în ceea ce privește guvernanța, inclusiv lipsa monitorizării corecte a performanțelor, se traduc în continuare printr-o rentabilitate a întreprinderilor de stat cu mult mai scăzută decât cea a întreprinderilor private comparabile, cu consecințe negative asupra finanțelor publice. Cotarea la bursă a acțiunilor întreprinderilor deținute de stat poate contribui la îmbunătățirea guvernanței acestora, în special prin promovarea mecanismelor de raportare și de control intern. În cursul anului trecut, s-au înregistrat puține progrese pe calea spre privatizarea întreprinderilor de stat.

               (17)

               Banca națională de promovare – „Banca Croată pentru Reconstrucție și Dezvoltare” (HBOR) – care este o entitate aflată în proprietatea statului, ar putea juca un rol crucial în redresarea economică a Croației. Activitățile sale de creditare ar putea avea un impact semnificativ asupra promovării investițiilor, remediind, în același timp, disfuncționalitățile pieței. Un cadru de reglementare adecvat și o bună guvernanță a întreprinderii sunt necesare pentru a limita riscul asociat activității pe care o desfășoară, în special deoarece HBOR acordă tot mai mult împrumuturi directe.

               (18)

               Evaluarea independentă a calității activelor din portofoliul de credite al HBOR, pe care autoritățile intenționează să o realizeze în 2017, reprezintă un prim pas în abordarea provocărilor sus-menționate. Între timp, este necesară consolidarea mecanismelor de monitorizare și de răspundere aplicabile HBOR.

               (19)

               Rata de absorbție a fondurilor structurale și de investiții europene a fost, până în prezent, scăzută din cauza unor factori precum: capacitate administrativă insuficientă, proceduri greoaie și numărul limitat de proiecte gata de a fi puse în aplicare.

               (20)

               În Croația, mediul de afaceri prezintă în continuare deficiențe majore care afectează climatul de investiții. Numeroasele taxe parafiscale impuse firmelor afectează încă mediul de afaceri. Cadrul de reglementare aplicabil prestatorilor de servicii și profesiilor reglementate rămâne restrictiv. Există restricții privind accesul la anumite profesii reglementate și exercitarea acestora, printre care se numără și profesiile juridice și consultanții fiscali. Croația a analizat necesitatea și proporționalitatea acestor restricții, însă adoptarea unor măsuri în acest sens a fost întârziată. În plus, profesiile reglementate și întreprinderile se confruntă cu un nivel ridicat al sarcinii administrative.

               (21)

               Instabilitatea reglementărilor și impresia de proastă calitate pe care o oferă legislația afectează mediul de afaceri. Calitatea și eficiența sistemului judiciar, în special a instanțelor comerciale, sunt afectate de durata procedurilor, de numărul mare de cauze restante aflate pe rolul instanțelor și de incoerența jurisprudenței. Sistemele informatice sunt prea puțin dezvoltate, în special în ceea ce privește comunicarea cu părțile în cadrul procedurilor judiciare și transmiterea electronică a documentelor de procedură.

               (22)

               Rezoluția creditelor neperformante este esențială pentru soluționarea problemei îndatorării excesive în economie. În acest sens, s-au înregistrat progrese importante, prin consolidarea cadrelor în materie de pre-insolvență și de insolvență pentru întreprinderi și prin adoptarea unei proceduri de insolvență pentru persoanele fizice. Impactul acestor noi cadre necesită o monitorizare detaliată. Cu toate acestea, insecuritatea juridică în ceea ce privește tratamentul fiscal al creanțelor anulate constituie încă un obstacol în calea lichidării rapide a împrumuturilor neproductive acordate de bănci.

               (23)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Croației, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Croației în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Croația, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

               (24)

               În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul (4) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (25)

               Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Croația să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv în 2016. Apoi, să realizeze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în 2017. Să utilizeze eventualele venituri excepționale pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice în produsul intern brut. Până în septembrie 2016, să consolideze atât regulile fiscale numerice, cât și independența și mandatul Comisiei pentru politica fiscal-bugetară. Până la sfârșitul anului 2016, să îmbunătățească planificarea bugetară și să consolideze cadrul bugetar multianual. Până la sfârșitul anului 2016, să demareze o reformă a impozitării recurente a proprietăților imobiliare. Să consolideze cadrul de gestionare a datoriei publice. Să adopte și să inițieze punerea în aplicare a unei strategii de gestionare a datoriei pentru perioada 2016-2018.

               2.

               Până la sfârșitul anului 2016, să ia măsuri pentru a descuraja pensionarea anticipată, să accelereze procesul de tranziție către creșterea vârstei legale de pensionare și să alinieze sistemul de pensii pentru anumite categorii la normele sistemului general de pensii. Să adopte măsuri corespunzătoare de perfecționare și recalificare menite să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a populației în vârstă de muncă, acordând o atenție specială persoanelor cu un nivel scăzut de calificare și șomerilor de lungă durată. Să consolideze prestațiile de protecție socială, inclusiv regimurile speciale, prin alinierea criteriilor de eligibilitate și prin integrarea gestionării lor și concentrarea ajutorului asupra celor care au cea mai mare nevoie de sprijin.

               3.

               Până la sfârșitul anului 2016, să înceapă reducerea fragmentării și să îmbunătățească repartizarea funcțională a competențelor în administrația publică pentru a spori eficiența și pentru a reduce disparitățile teritoriale în furnizarea serviciilor publice. În urma unor consultări cu partenerii sociali, să armonizeze cadrele de stabilire a salariilor din administrația publică și din serviciile publice. Să continue procesul de cesionare a activelor statului și să consolideze monitorizarea performanței întreprinderilor deținute de stat și responsabilitatea consiliilor de administrație, inclusiv prin înregistrarea de progrese în ceea ce privește cotarea la bursă a acțiunilor întreprinderilor de stat.

               4.

               Să reducă semnificativ taxele parafiscale. Să elimine restricțiile de reglementare nejustificate care împiedică accesul la profesiile reglementate și practicarea acestora. Să reducă sarcina administrativă asupra întreprinderilor.

               5.

               Să ia măsuri pentru a îmbunătăți calitatea și eficiența sistemului judiciar în instanțele comerciale și administrative. Să faciliteze găsirea unor soluții în cazul creditelor neperformante, în special prin îmbunătățirea tratamentului fiscal al acestora.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. KAŽIMÍR

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (4)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea (UE) 2016/210 a Consiliului din 12 februarie 2016 privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2014

text:
               16.2.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 39/59

         RECOMANDAREA (UE) 2016/210 A CONSILIULUI
   din 12 februarie 2016
   privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2014
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere cea de a patra Convenție ACP-CEE, semnată la Lomé la 15 decembrie 1989 (1), modificată prin acordul semnat la Mauritius la 4 noiembrie 1995 (2),
   având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind finanțarea și administrarea ajutoarelor comunitare în temeiul celui de al doilea Protocol financiar la cea de a patra Convenție ACP-CEE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de Al optulea Fond european de dezvoltare (Al optulea FED), în special articolul 33 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar din 16 iunie 1998 aplicabil cooperării în vederea finanțării dezvoltării în temeiul celei de a patra Convenții ACP-CE (4), în special articolele 66-74,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de Al optulea FED astfel cum se prezintă la 31 decembrie 2014, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat (5),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 33 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de Al optulea FED se acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de Al optulea FED în decursul exercițiului financiar 2014 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de Al optulea FED pentru exercițiul financiar 2014.

      Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  JO L 229, 17.8.1991, p. 3.

      (2)  JO L 156, 29.5.1998, p. 3.

      (3)  JO L 156, 29.5.1998, p. 108.

      (4)  JO L 191, 7.7.1998, p. 53.

      (5)  JO C 373, 10.11.2015, p. 289.