               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 421 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. La 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat și Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 22 martie 2018. La 14 mai 2018, Consiliul a adoptat o recomandare privind politica economică a zonei euro („Recomandarea privind zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Portugalia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind politica economică a zonei euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (3)Raportul de țară privind Portugalia pentru 2018
                  5
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 7 martie 2018
                  6
               . În urma analizei efectuate, Comisia concluzionează că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, stocurile ridicate ale datoriei externe nete, ale datoriei private și ale celei publice și ponderea mare a creditelor neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei creșteri scăzute a productivității. Pentru a asigura ajustarea datoriilor externe nete, sunt necesare o poziție prudentă a contului curent și menținerea câștigurilor în materie de competitivitate. Ratele datoriei private, care se situau la niveluri ridicate, continuă să scadă, atât datorită relansării creșterii nominale, cât și fluxurilor de credit ușor negative, iar ponderea datoriei publice în PIB ar trebui să înregistreze o evoluție descrescătoare, pe fondul unor nevoi persistente de reducere a gradului de îndatorare. Intervențiile din sectorul financiar au contribuit la reducerea riscurilor la adresa stabilității, deși băncile continuă să fie penalizate de o profitabilitate scăzută și un stoc ridicat (care a început totuși să se reducă) de credite neperformante. O creștere sporită a productivității este esențială pentru îmbunătățirea perspectivelor în materie de competitivitate, pentru reducerea gradului de îndatorare și creșterea potențială. De mai mulți ani, șomajul înregistrează o scădere rapidă. Există în continuare lacune în materie de politici, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor planificate pentru reducerea numărului de credite neperformante și îmbunătățirea mediului de afaceri. Adoptarea și punerea în aplicare a mai multor planuri de reformă, care includ măsuri de combatere a segmentării pieței muncii și reforme bugetare structurale vizând îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice, vor trebui să facă obiectul unei monitorizări.

               (4)La 27 aprilie 2018, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018, precum și Programul de stabilitate pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul de stabilitate prognozează înscrierea pe o traiectorie descendentă puternică a ponderii datoriei publice în PIB. Programul național de reformă al Portugaliei include atât angajamente pe termen scurt, cât și angajamente pe termen mediu și abordează provocările identificate în raportul de țară pentru 2018. Mai precis, în acest program se anunță măsuri în domeniile calificărilor și inovării, care pot stimula productivitatea și pot spori valoarea exporturilor portugheze. Strategia de reducere a creditelor neperformante care a fost prezentată, împreună cu acțiunile de promovare a capitalizării firmelor, contribuie la reducerea îndatorării economiei portugheze și la curățarea bilanțurilor băncilor. În general, punerea în aplicare efectivă a programelor prezentate ar contribui la corectarea dezechilibrelor.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  7
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  8
               .

               (6)Portugalia face în prezent obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și este supusă regulii tranzitorii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2018, Portugalia și-a propus să atingă deficite globale de 0,7 % din PIB și 0,2 % din PIB în 2018 și, respectiv, 2019, nivelul urmând să se amelioreze și să atingă un excedent de 1,4 % din PIB până în 2021. Planurile respective nu includ potențialul efect de creștere a deficitului pe care îl au măsurile de sprijin pentru bănci începând cu 2019. Conform previziunilor, obiectivul bugetar pe termen mediu – un excedent structural de 0,25 % din PIB – va fi atins până în 2020. În Programul de stabilitate pentru 2018 se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 122,2 % în 2018 și 118,4 % în 2019, aceasta urmând să ajungă la 107,3 % în 2021. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil pentru 2018, dar favorabil în anii următori. În același timp, măsurile necesare pentru a sprijini țintele de deficit planificate în perioada de după 2018 nu au fost suficient detaliate.

               (7)Programul de convergență al Portugaliei pentru 2018 arată că impactul bugetar al incendiilor forestiere de mare amploare din 2017 este semnificativ și prezintă dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. În special, din Programul de stabilitate reiese faptul că bugetul pentru 2018 include cheltuieli excepționale de aproximativ 0,07 % din PIB care corespund unor măsuri preventive de protejare a teritoriului național împotriva incendiilor forestiere. Programul de stabilitate prevede cheltuieli legate de gestionarea situațiilor de urgență, clasificate drept măsuri cu caracter excepțional, și măsuri de prevenire. Având în vedere caracterul integrat al acestor cheltuieli și relația directă cu incendiile forestiere de mare amploare din 2017, tratamentul specific al cheltuielilor legate de prevenirea incendiilor forestiere s-ar putea înscrie în aplicarea „clauzei privind evenimentele neobișnuite”. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile aferente măsurilor de prevenire se ridică, în 2018, la 0,07 % din PIB. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, incendiile forestiere de mare amploare și fără precedent constituind un eveniment neobișnuit, al cărui impact asupra finanțelor publice ale Portugaliei este important, iar sustenabilitatea finanțelor publice nu ar fi compromisă în cazul unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare stabilită pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. În primăvara anului 2019 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în privința sumelor eligibile, pe baza datelor din 2018 observate și puse la dispoziție de autoritățile portugheze.

               (8)La 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat Portugaliei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  9
                nu va depăși 0,1 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de cel puțin 0,6 % din PIB. În același timp, s-a afirmat că evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare din 2018 vor trebui să ia în considerare obiectivul de a atinge o orientare bugetară care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice. Ca urmare a evaluării de către Comisie a forței redresării din Portugalia, efectuată în contextul avizului său privind proiectul de plan bugetar al Portugaliei, și acordând importanța cuvenită provocărilor legate de sustenabilitate, nu trebuie luate în considerare elemente suplimentare în această privință. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul unei abateri semnificative de la ajustarea recomandată în 2018 și în anii 2017 și 2018 luați împreună.

               (9)În 2019, având în vedere faptul că ponderea datoriei publice a Portugaliei este de peste 60 % din PIB, iar deviația estimată a PIB-ului este de 1,3 %, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete9 nu ar trebui să depășească 0,7 %, în conformitate cu ajustarea structurală de 0,6 % din PIB rezultată din matricea de cerințe din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Dacă nu se fac schimbări la nivel de politică, există riscul unei abateri semnificative de la acest obiectiv în 2019 și în anii 2018 și 2019 luați împreună. În același timp, se preconizează că Portugalia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2018 și în 2019. În general, Consiliul este de părere că în 2018 ar trebui luate măsuri care să asigure respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Ar fi prudent ca orice câștig excepțional să fie utilizat pentru reducerea nivelului datoriei publice.

               (10)Asigurarea sustenabilității datoriei publice depinde de consolidarea fiscală sustenabilă printr-o îmbunătățire structurală a finanțelor publice, care ar urma să fie atinsă printr-o mai bună colectare a veniturilor și printr-un control sporit al cheltuielilor. Pentru o consolidare a controalelor cheltuielilor, este esențial să se aplice în mod eficace legea privind controlul angajamentelor, să se aplice în mod strict și în timp util legea privind cadrul bugetar și să se continue eforturile de revizuire și de raționalizare a cheltuielilor. Planificarea și execuția bugetară constituie în continuare o provocare considerabilă, în special în sectorul sănătății, în care nivelul plăților întârziate (arieratele) rămâne foarte ridicat, ceea ce indică, de asemenea, existența unor deficiențe în ceea ce privește controlul contabil și practicile de conducere. Pentru o consolidare fiscală durabilă, ar trebui găsite soluții la problema nivelului ridicat și aflat în creștere al costurilor legate de îmbătrânirea populației. Se preconizează că, pe termen mediu, creșterea riscurilor bugetare legate de îmbătrânirea populației va fi legată, în mare parte, de costurile finanțării pensiilor, în timp ce costurile legate de sănătate vor duce la o creștere a presiunii pe termen lung. Adoptarea unor măsuri menite să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen mediu a sistemului de pensii, împreună cu o strategie cuprinzătoare menită să facă față costurilor de sănătate generate de îmbătrânirea populației ar contribui la abordarea acestor riscuri.

               (11)În mod similar, controlul cheltuielilor, gestionarea creanțelor și îmbunătățirea viabilității financiare generale a întreprinderilor de stat ar putea contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea structurală a finanțelor publice. Deși veniturile nete globale sunt în continuare negative, rezultatele operaționale ale întreprinderilor de stat s-au îmbunătățit, în general, în ultimii ani, cu excepția sectorului sănătății, unde situația s-a înrăutățit. Datoria neconsolidată totală a întreprinderilor de stat care țin de administrația publică rămâne, de asemenea, ridicată, situându-se la aproximativ 19,0 % din PIB la sfârșitul anului 2017. Sunt în curs de introducere măsuri menite să asigure o îmbunătățire a monitorizării întreprinderilor de stat, dar rămâne de văzut care va fi impactul acestora. Gestionarea datoriilor în curs și planul de recapitalizare a întreprinderilor de stat ar trebui să reducă gradul de îndatorare și cheltuielile cu dobânda, dar stimulentele adecvate ar putea fi consolidate prin asigurarea unui cadru previzibil și transparent pentru transferuri bugetare limitate.

               (12)În Portugalia, redresarea pieței muncii continuă, în ritmul consolidării performanței economice. În 2017 s-au înregistrat 150 000 de noi locuri de muncă, iar rata de ocupare a forței de muncă (20-64 de ani) a crescut până la 73,4 % în 2017, ajungând la nivelul de dinainte de criză. Rata șomajului a scăzut considerabil și se situează acum sub media zonei euro. Rata șomajului de lungă durată a scăzut, de asemenea, rapid, deși rămâne la un nivel relativ ridicat. Pe lângă politicile active existente în domeniul forței de muncă, scutirile de la prestațiile de asigurări sociale și un model de serviciu public de asistență adaptată pentru persoanele în căutarea unui loc de muncă, Portugalia intenționează, de asemenea, să deschidă, în 2018, ghișee unice pentru ocuparea forței de muncă. Acest lucru ar putea juca un rol major în asigurarea unei acoperiri mai largi a măsurilor de activare. De asemenea, s-a înregistrat o îmbunătățire a indicatorilor referitori la sărăcie și la inegalitate. Rata riscului de sărăcie sau de excluziune socială se apropie de media la nivelul UE, iar ponderea veniturilor celor mai săraci 20 % dintre cetățeni a crescut începând cu 2015. Cu toate acestea, nivelul de inegalitate a veniturilor este în continuare ridicat. În plus, eficacitatea transferurilor sociale (cu excepția pensiilor) în reducerea sărăciei în rândul populației este scăzută, gradul de adecvare a sistemului de venit minim, deși îmbunătățit, rămâne limitat, iar accesibilitatea locuințelor reprezintă o provocare tot mai mare pentru gospodăriile cu venituri mici.

               (13)Deși în 2017 numărul de locuri de muncă permanente a crescut, procentajul angajaților temporari a rămas stabil, la 22 %, numărându-se însă, în continuare, printre cele mai ridicate niveluri din UE. În 2017, aproximativ 82 % din angajații temporari se aflau în această situație în mod involuntar. Tot mai multe persoane își găsesc locuri de muncă permanente după ce au ocupat locuri de muncă temporare, însă contractele temporare reprezintă în continuare norma pentru șomerii care își găsesc un loc de muncă. Mai mult, diferența de remunerare dintre lucrătorii temporari și lucrătorii permanenți, care era deja mare, a crescut și mai mult în timpul crizei. Măsurile de promovare a creării de locuri de muncă permanente (de exemplu, Contrato-Emprego) și scutirile de la plata contribuțiilor sociale în schimbul recrutării de persoane care aparțin grupurilor vulnerabile s-au dovedit a fi eficace, dar au avut o acoperire limitată. Anumite aspecte ale legislației privind protecția locurilor de muncă și procedurile judiciare greoaie pot descuraja în continuare angajarea cu contracte pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, în prezent nu se prevede nicio acțiune de revizuire a cadrului juridic al acestor concedieri. Guvernul are în vedere adoptarea unor măsuri care să abordeze segmentarea pieței muncii prin intermediul unor discuții tripartite cu partenerii sociali.

               (14)Nivelul global al competențelor populației adulte rămâne printre cele mai scăzute din Europa, reprezentând un obstacol pentru potențialul de inovare și competitivitatea țării. Printre acestea se numără competențele digitale: în 2017, doar 50 % dintre cetățenii cu vârste cuprinse între 16-74 de ani aveau competențe digitale de bază sau mai avansate (față de media UE de 57 %). Se desfășoară programe în acest sens (în special Qualifica și inițiativa națională privind competențele digitale Incode 2030), însă eficacitatea lor în îmbunătățirea competențelor de bază ale lucrătorilor (competențe numerice, alfabetizare și competențe digitale) și, în cele din urmă, creșterea productivității vor depinde de gradul de acoperire și de calitatea formării oferite, dincolo de simpla recunoaștere a competențelor. Datele arată că recentele majorări ale salariului minim (în total, o creștere cumulată de 18,3 % din 2014) nu au afectat rata de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor slab calificați, însă creșterea semnificativă a numărului de angajați acoperiți, de până la 20,4 % în al treilea trimestru al anului 2017, a condus la o comprimare tot mai mare a salariilor. Acest lucru riscă să reducă avantajele salariale legate de competențe, în special între lucrătorii slab calificați și cei cu calificare medie, lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare fiind astfel mai puțin motivați să investească în educație și în formare. Guvernul, împreună cu partenerii sociali, monitorizează îndeaproape evoluțiile salariului minim.

               (15)Rata părăsirii timpurii a școlii rămâne mai ridicată decât media din UE, însă aceasta se înscrie pe o tendință de scădere pe termen lung, parțial datorită aplicării unor măsuri de încurajare a reușitei școlare și de reducere a ratei abandonului școlar. Elevii au rezultate școlare tot mai bune, dar există preocupări legate de echitate, întrucât există diferențe foarte mari între cuartilele socioeconomice inferioare și cele superioare în ceea ce privește proporția elevilor cu rezultate slabe. Numărul absolvenților de învățământ terțiar (30-34 de ani) a scăzut de la 34,6 % în 2016 la 33,9 % în 2017, cu mult sub obiectivul național de 40 % până în 2020. În ciuda faptului că există un mare potențial de inserție profesională pentru absolvenții de științe, inginerie, tehnologie și matematică, nivelul de absorbție a studenților în aceste domenii este scăzut.

               (16)În pofida evoluțiilor pozitive înregistrate în ultimii ani în sistemul portughez de cercetare și inovare, în special în ceea ce privește cantitatea și calitatea resurselor umane și producția științifică, există încă, în general, blocaje semnificative în crearea unei culturi și a unor condiții care să permită o cooperare mai strânsă între mediul universitar și cel al afacerilor. Printre acestea se numără barierele care afectează transferul de cunoștințe și de tehnologie, comercializarea rezultatelor cercetării, precum și perspectivele de carieră în domeniul cercetării, care nu îi stimulează suficient pe cercetători să exploreze căile „cercetării antreprenoriale” și posibilitățile de colaborare cu sectorul industrial. O mai mare sensibilizare și claritate cu privire la proprietatea intelectuală în relația dintre universități și întreprinderi ar putea contribui la reducerea timpului necesar îndeplinirii obiectivelor contractuale, la cuantificarea economică a cunoștințelor științifice, precum și la realizarea potențialului economic al acestora.

               (17)O strategie globală de reducere mai rapidă a activelor neperformante este în curs de aplicare. Acest lucru a contribuit la reducerea ponderii creditelor neperformante de la 17,2 % din împrumuturile brute, la sfârșitul anului 2016, la 14,6 % în al treilea trimestru al anului 2017. Împrumuturile neperformante acordate întreprinderilor constituie un motiv deosebit de îngrijorare, deoarece ele reprezintă aproximativ două treimi din stocul total de credite neperformante. Ponderea împrumuturilor neperformante acordate întreprinderilor rămâne ridicată, situându-se la 26,6 % din valoarea brută a creditelor. Rezoluția activelor toxice este esențială pentru eliberarea ofertei de credite pentru investiții noi și o creștere durabilă. Cu toate acestea, procedurile pentru întreprinderile insolvabile și piețele secundare pentru activele toxice rămân în continuare obstacole semnificative în reducerea ratei creditelor neperformante. Deși majorările de capital, împreună cu eforturile actuale de reducere a costurilor, îmbunătățesc perspectivele din sectorul financiar, rentabilitatea rămâne scăzută, expunerea la datoria suverană, ridicată, iar amortizoarele de capital, slabe.

               (18)Accesul la finanțare și la capital constituie în continuare o provocare majoră pentru economia portugheză. Obținerea unui acces stabil la finanțare, în special la capital propriu, este considerată a fi una dintre principalele provocări pentru întreprinderile portugheze, la aceasta adăugându-se presiunile legate de reducerea gradului de îndatorare. În termeni relativi, sursele alternative de finanțare rămân mai puțin relevante. În ultimii ani, s-au lansat noi programe și linii de credit și s-au simplificat în continuare normele care vizează mediul de afaceri, dar există încă loc de mai bine. În același timp, deși în scădere, nivelul creditelor neperformante și al datoriilor întreprinderilor rămâne ridicat, iar îmbunătățirea alocării capitalului întreprinderilor mai productive ar fi benefică pentru mediul de investiții.

               (19)În pofida progreselor înregistrate în simplificarea administrativă a unor aspecte transversale care afectează viața de zi cu zi a cetățenilor și a întreprinderilor, barierele administrative și de reglementare specifice fiecărui sector împiedică încă investițiile și alocarea eficientă a resurselor. O restructurare a fluxurilor de lucru procedurale prin scurtarea termenelor de luare a deciziilor, derogarea de la principiul aprobării tacite numai în cazuri foarte limitate și înlocuirea sistemelor de autorizare care necesită prezentarea unor documente multiple cu „declarații pe propria răspundere” sunt câteva reforme sectoriale extrem de necesare în acest sens. În sectorul construcțiilor, taxele administrative ar trebui să modificate, astfel încât acestea să fie proporționale cu costurile reale. Concurența din domeniul achizițiilor publice rămâne limitată. Codul revizuit privind achizițiile publice urmărește să promoveze transparența, concurența și o mai bună gestionare a contractelor de achiziții publice. Ar trebui să se monitorizeze punerea în aplicare a noilor norme, în special impactul unor reguli mai stricte asupra utilizării atribuirii directe. Deși sistemul judiciar portughez este tot mai eficient, durata procedurilor în instanțele administrative rămâne o provocare. În plus, întreprinderile își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la corupție și la lipsa de transparență. Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește urmărirea în justiție a actelor de corupție, eforturile de îmbunătățire a culturii integrității în cadrul instituțiilor publice nu au dat până acum suficiente rezultate.

               (20)Reformele în materie de reglementare realizate de la începutul programului de asistență financiară sunt limitate, oprind sau chiar inversând, uneori, reformele adoptate în acest context. Grupurile de întreprinderi nu sunt autorizate să furnizeze mai multe servicii profesionale. Normele care reglementează anumite servicii profesionale, în special serviciile juridice, sunt, în ceea ce privește aspectele decisive (precum forma juridică, acționariatul, gestionarea, publicitatea și practicile multidisciplinare), mai puțin ambițioase decât legea-cadru. Reforma sistemului de autorizare și înregistrare a furnizorilor de servicii din domeniul construcțiilor a fost prea puțin însoțită de o diminuare a controalelor pentru serviciile de instalare și a controalelor privind construcțiile.

               (21)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Portugaliei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de gradul în care acestea respectă normele și orientările Uniunii.

               (22)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (23)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2018 și în 2019, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 0,7 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Să utilizeze veniturile excepționale pentru a accelera reducerea ratei datoriei publice. Să consolideze controlul cheltuielilor, eficiența costurilor și elaborarea corespunzătoare a bugetului, în special în sectorul sănătății, cu un accent pe reducerea arieratelor în spitale. Să îmbunătățească viabilitatea financiară a întreprinderilor de stat, în special prin ameliorarea veniturilor nete globale și prin reducerea datoriei.

               2.Să promoveze un mediu propice pentru angajarea cu contracte pe durată nedeterminată, inclusiv prin revizuirea cadrului juridic, în consultare cu partenerii sociali. Să îmbunătățească nivelul de calificare a populației adulte, inclusiv alfabetizarea digitală, consolidând și extinzând sfera de aplicare a componentei de formare în programele de calificare pentru adulți. Să îmbunătățească nivelul de absorbție a absolvenților de învățământ superior în domeniile științei și tehnologiei.

               3.Să sporească eficiența procedurilor de insolvență și de recuperare și să reducă barierele în calea pieței secundare pentru creditele neperformante. Să îmbunătățească accesul la finanțare pentru întreprinderi. Să reducă sarcina administrativă prin scurtarea termenelor procedurale, utilizând mai mult aprobarea tacită și diminuând cerințele privind depunerea de documente. Să elimine restricțiile de reglementare persistente, asigurând o punere în aplicare adecvată a legislației-cadru pentru profesiile puternic reglementate. Să asigure o creștere a eficacității instanțelor administrative, printre altele prin reducerea duratei procedurilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 421 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 220 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (10)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 426 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Aceasta a ținut cont de pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. La 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat și Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Suedia pentru 2018
                  5
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile luate ca urmare a recomandărilor adoptate în anii precedenți, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor asumate de Suedia în cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 7 martie 2018
                  6
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special nivelurile supraevaluate ale prețurilor locuințelor, combinate cu creșterea continuă a gradului de îndatorare a gospodăriilor, creează riscul unei corecții dezordonate. Gradul deja ridicat de îndatorare a gospodăriilor se menține pe o traiectorie ascendentă. Prețurile locuințelor cresc într-un ritm rapid și practic neîntrerupt de aproape 20 de ani. În ultimul trimestru al anului 2017 s-a înregistrat o creștere negativă. Cu toate acestea, conform indicatorilor de evaluare, prețurile locuințelor rămân foarte ridicate în raport cu indicatorii macroeconomici fundamentali. Deși băncile par să fie capitalizate în mod adecvat, o corecție dezordonată ar putea afecta și sectorul financiar, întrucât băncile au expuneri din ce în ce mai mari la creditele ipotecare ale gospodăriilor. Într-un astfel de caz ar putea exista efecte de propagare în țările vecine, date fiind interdependențele financiare sistemice. În ultimii ani au fost luate măsuri pentru a frâna creșterea creanțelor ipotecare și a impulsiona construcția de locuințe. Măsurile luate până în prezent nu au fost însă suficiente pentru a soluționa problema supraevaluarii prețurilor în sectorul locuințelor și există în continuare lacune esențiale în materie de politici, în special în ceea ce privește stimulentele fiscale pentru achiziționarea unei locuințe, precum și funcționarea ofertei de locuințe și a pieței locuințelor de închiriat.

               (3)La 27 aprilie 2018, Suedia a prezentat Programul său național de reformă pentru 2018 și Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  7
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  8
               .

               (5)În prezent, Suedia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului său de convergență pentru 2018, guvernul intenționează să ajungă la un excedent de 1,0 % din PIB în 2018 și să îndeplinească în continuare, pe întreaga perioadă acoperită de program, obiectivul bugetar pe termen mediu, respectiv un deficit structural de 1 % din PIB. Conform Programului de convergență pentru 2018, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 37,3 % în 2018, continuând să scadă până la 29,0 % în 2021. Creșterea economică și soliditatea finanțelor publice sunt principalii factori care determină scăderea ponderii datoriei publice în PIB. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,7 % din PIB în 2018 și, respectiv, de 1,0 % din PIB în 2019, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență pentru 2018 și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2018, Consiliul consideră că este de așteptat ca Suedia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2018 și 2019.

               (6)Gradul de îndatorare a gospodăriilor a continuat să crească, în condițiile în care era deja la un nivel ridicat. Gradul de îndatorare a gospodăriilor a crescut cu 7,0 % în 2017, ajungând la aproximativ 86 % din PIB și 184 % din venitul disponibil – printre cele mai ridicate niveluri din UE. După ce a scăzut într-o oarecare măsură în 2016, raportul mediu dintre datorii și venitul disponibil pentru debitorii ipotecari a crescut și în 2017, la 411 %, atingând un nou nivel record. Creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor este determinată în principal de nivelul mai ridicat al creditelor ipotecare, precum și de prețul ridicat al locuințelor și de denaturările structurale care favorizează investițiile imobiliare finanțate prin credite ipotecare. Nivelurile de îndatorare sunt distribuite în mod inegal, gospodăriile cu venituri mici și familiile tinere confruntându-se cu un nivel foarte ridicat al datoriilor în raport cu veniturile. Suedia a implementat o serie de măsuri macroprudențiale în ultimii ani. Printre acestea se numără stabilirea unor limite privind raportul dintre valoarea creditului acordat și cea a garanției aferente creditului, ajustarea pragurilor de pondere de risc ale băncilor și introducerea unei reguli formale de amortizare a creditelor ipotecare în iunie 2016. În martie 2018 a intrat în vigoare o nouă cerință, consolidată, privind amortizarea creditelor ipotecare cu un raport ridicat între datorii și venituri. Suedia a adoptat, de asemenea, legislație în vederea consolidării mandatului legal al autorității macroprudențiale (Finansinspektionen). Noul mandat este operațional începând din februarie 2018, ceea ce permite autorității să răspundă în timp util, printr-o gamă mai largă de măsuri potențiale, riscurilor asociate creșterii gradului de îndatorare a gospodăriilor. Măsurile macroprudențiale luate până în prezent par să fi avut un impact limitat asupra creșterii creditelor ipotecare. Limitarea treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor pentru creditele ipotecare sau majorarea impozitelor recurente pe proprietate ar contribui la limitarea creșterii gradului de îndatorare a gospodăriilor, însă guvernul nu a realizat niciun progres în acest sens.

               (7)În 2017, economia Suediei a înregistrat o creștere puternică, cu aproximativ 2,4 %, alimentată de cererea internă solidă. Investițiile, impulsionate de investițiile din sectorul locuințelor, au crescut cu 6,0 % (de la an la an) în primele trei trimestre, ceea ce a contribuit semnificativ la această creștere. În ciuda unui reviriment considerabil al construcțiilor de locuințe noi în ultimii ani, există încă un deficit în ceea ce privește oferta de locuințe, în special oferta de locuințe la un preț abordabil din marile orașe. Lipsa de locuințe la prețuri accesibile poate, de asemenea, limita mobilitatea forței de muncă și integrarea eficace a migranților pe piața forței de muncă și poate contribui la inegalitatea dintre generații.

               (8)După două decenii de creștere rapidă a prețurilor locuințelor, piața imobiliară a cunoscut o scădere treptată în toamna anului 2017, dar prețurile rămân în continuare peste parametrii justificați de principiile economice. Principalii factori responsabili de această situație sunt stimulentele fiscale care încurajează achiziționarea unei locuințe și contractarea de credite ipotecare, condițiile de creditare avantajoase și ratele încă relativ scăzute de amortizare a creditelor ipotecare. În plus, penuria de locuințe este legată de existența unor ineficiențe structurale, inclusiv de concurența slabă din sectorul construcțiilor, datorată barierelor la intrare pentru întreprinderile mici și întreprinderile străine, și de capacitatea marilor dezvoltatori de a controla resursele funciare. Există, totodată, obstacole în calea unei utilizării eficiente a fondului de locuințe existente. Pe piața închirierilor, practicarea de chirii sub prețurile pieței creează efecte de blocare (lock-in) și de diviziune între cei care fac parte din sistem și cei excluși din sistem (insider/outsider). Pe piața proprietarilor-ocupanți, impozitele pe câștigurile de capital reduc mobilitatea proprietarilor de locuințe. Autoritățile suedeze continuă să pună în aplicare treptat planul în 22 de puncte care vizează stimularea construcției de locuințe și îmbunătățirea eficienței pe piața locuințelor. Cu toate acestea, nu au fost luate măsuri semnificative pentru a introduce mai multă flexibilitate în ceea ce privește stabilirea prețurilor chiriilor sau pentru a revizui modul de stabilire a impozitului pe câștigurile de capital.

               (9)O economie avansată are nevoie de lucrători înalt calificați și se constată, așadar, o lipsă corespunzătoare de personal calificat în sectoare precum construcțiile, educația, sănătatea, știința, ingineria și tehnologia informației și a comunicațiilor. În acest context, persistă unele provocări, cum ar fi cele legate de integrarea pe piața forței de muncă a persoanelor care provin din familii de migranți, în special a femeilor. Rata de ocupare a femeilor care nu s-au născut în UE este considerabil mai scăzută decât pentru ansamblul populației. Decalajul din perspectiva rezultatelor școlare dintre elevii care provin din medii socioeconomice diferite se adâncește. Integrarea în sistemul școlar a elevilor migranți nou-sosiți trebuie să fie atent monitorizată, la fel ca și penuria crescândă a cadrelor didactice.

               (10)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Suediei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (11)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018 prin prisma acestei evaluări și a emis un aviz
                  9
                conform căruia este de așteptat ca Suedia să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

               (12)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să abordeze riscurile legate de gradul ridicat de îndatorare a gospodăriilor prin reducerea treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin majorarea impozitelor recurente pe proprietate. Să încurajeze construcția de locuințe acolo unde se resimte cel mai acut nevoia urgentă de astfel de locuințe, în special prin eliminarea obstacolelor structurale în calea construcțiilor, și să sporească eficiența pieței locuințelor, inclusiv prin introducerea unui grad mai mare de flexibilitate în ceea ce privește stabilirea prețului chiriilor și prin revizuirea formei actuale a impozitului pe câștigurile de capital.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 426 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 225 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 412 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Aceasta a ținut cont de pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. La 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat și Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ciprul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 22 martie 2018. La 14 mai 2018, Consiliul a adoptat o recomandare privind politica economică a zonei euro („recomandarea pentru zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Ciprul ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind politica economică a zonei euro, astfel cum se reflectă în recomandările (1), (3) și (5) de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Ciprului din 2018
                  5
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Cipru în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale prevăzute în Strategia Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 7 martie 2018
                  6
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Ciprul se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, este esențial ca această țară să remedieze nivelul ridicat al dezechilibrelor sub formă de îndatorare excesivă privată, publică și externă și nivelul ridicat al creditelor neperformante.

               (4)Ciprul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 la 19 aprilie 2018, iar la 30 aprilie 2018 și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  7
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  8
               .

               (6)În prezent, Ciprul face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2018, guvernul prevede un excedent bugetar în termeni nominali de 1,7 % din PIB în 2018, iar în perioada acoperită de program - cu puțin sub 2,0 % din PIB. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume de a obține o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, va fi atins în perioada 2018-2021. După o scădere la aproximativ 97,5 % din PIB în 2017, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2018 se estimează că ponderea generală a datoriei publice în PIB va crește la 105,6 % în 2018 și va scădea treptat ulterior, ajungând la 88 % până în 2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Există riscuri de evoluție negativă în ceea ce privește ipotezele macroeconomice prezentate în cadrul Programului de stabilitate, acestea fiind legate în principal de nivelul ridicat de credite neperformante din sectorul financiar.

               (7)La 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat autorităților cipriote să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2018. Acest obiectiv este în concordanță cu o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  9
                de 1,9 % în 2018, cifră care corespunde unei deteriorări permise a soldului structural de 0,4 % din PIB. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se prevede ca soldul structural să înregistreze un excedent de 0,8 % din PIB în 2018 și de 0,5 % din PIB în 2019, situându-se peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Se preconizează că Ciprul va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2018 și regula privind datoria în 2019. În ansamblu, Consiliul estimează că Ciprul va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2018 și în 2019. În același timp, evoluția cheltuielilor ar trebui să fie monitorizată cu atenție pe termen scurt și mediu, în special având în vedere eventuale riscuri viitoare pentru soliditatea veniturilor.

               (8)În pofida eforturilor recente privind serviciile de e-guvernare, calitatea cadrului normativ și mobilitatea personalului, ineficiența administrației publice constituie în continuare o provocare și afectează mediul de afaceri. Propunerile legislative cheie care au drept scop soluționarea acestei probleme nu au fost încă adoptate. Printre acestea se numără proiecte de legi privind reforma administrației publice și a administrațiilor locale. Deficiențele cadrului de guvernanță pentru entitățile publice ar putea facilita acumularea datoriilor publice contingente și ar putea afecta capacitatea de investiții în utilități-cheie precum telecomunicațiile și energia. Limitarea masei salariale în sectorul public a fost un factor important pentru consolidarea fiscală în Cipru. Cu toate acestea, acordul colectiv actual care limitează creșterea salariilor din sectorul public expiră în 2018 și încă nu a fost găsită o soluție cu caracter mai permanent.

               (9)În decembrie 2017 au fost adoptate o strategie națională anticorupție și un plan de acțiune. Organismele existente în domeniul combaterii corupției sunt în continuare inadecvat dotate cu resursele necesare, dar guvernul are în vedere crearea unei noi agenții independente. Diverse inițiative legislative, cum ar fi proiecte de lege privind protecția avertizorilor, activitățile de lobby și declarațiile de avere, sunt în prezent examinate de parlament și, dacă vor fi adoptate, ar contribui, de asemenea, la consolidarea cadrului național pentru combaterea corupției.

               (10)După cum se indică în recomandarea pentru zona euro pentru 2018, este esențial să se combată strategiile agresive de planificare fiscală, astfel încât să se prevină denaturarea concurenței între firme, să se asigure tratamentul echitabil al contribuabililor și să se protejeze finanțele publice. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația UE. Nivelurile ridicate de plăți în dividende și dobânzi (raportate la PIB) sugerează în continuare că normele fiscale ale Ciprului sunt utilizate de societăți comerciale care practică planificarea fiscală agresivă. Din cauza faptului că nu se rețin la sursă taxe și impozite (și anume de la rezidenții UE la rezidenții țărilor terțe) pentru dividendele, dobânzile și, în multe cazuri, redevențele plătite de societățile cu sediul în Cipru unor rezidenți din țări terțe, s-ar putea crea situații în care s-ar evita complet plata de taxe și impozite pe respectivele plăți dacă acestea nu sunt impozitate nici în jurisdicția destinatară. Absența unor astfel de impozite, împreună cu normele privind domiciliul fiscal al întreprinderilor, poate continua să faciliteze planificarea fiscală agresivă. Dacă regimurile de deducere a dobânzilor noționale contribuie la reducerea decalajului datorii/capital, acestea pot fi, de asemenea, utilizate în scopul evaziunii fiscale în absența unor norme antiabuz eficace. Comisia ia act de măsurile recente pozitive anunțate sau adoptate (și anume, revizuirea anunțată a normelor privind domiciliul fiscal al întreprinderilor, modificările prevăzute ale dispozițiilor privind stabilirea prețurilor de transfer). Pe baza recentelor schimburi, Comisia va continua dialogul său constructiv care are drept scop combaterea strategiilor de planificare agresivă ale contribuabililor.

               (11)Ineficiențele din sistemul de justiție continuă să afecteze executarea contractelor și soluționarea rapidă a cauzelor civile și comerciale. Procedurile civile greoaie și aplicarea deficitară a hotărârilor judecătorești afectează motivația băncilor de a utiliza cadrele în materie de insolvență și de executare silită pentru a-și reduce stocul de credite neperformante. O serie de reforme au început să abordeze problemele cele mai grave din sistemul judiciar, în special digitalizarea redusă a instanțelor și lipsa de formare pe tot parcursul vieții pentru judecători.

               (12)Utilizarea noilor cadre în materie de insolvență și de executare silită rămâne limitată, subminând eforturile de reducere a creditelor neperformante. A fost instituit un grup de lucru al părților interesate pentru a examina punerea în aplicare și performanțele acestor cadre. Au fost luate o serie de măsuri administrative pentru a reduce rămânerile în urmă ceea ce privește eliberarea titlurilor de proprietate. Cu toate acestea rămânerile în urmă sunt în continuare numeroase și încă nu a fost găsită o soluție structurală pentru a aborda deficiențele sistemului de tranzacții cu proprietăți (și anume, eliberarea și transferul titlurilor de proprietate).

               (13)Nivelul ridicat al creditelor neperformante rămâne principala vulnerabilitate a sectorului bancar și afectează oferta de credite. Băncile se confruntă în continuare cu impedimente în executarea creanțelor lor de la debitorii care nu și-au achitat datoriile, iar disciplina slabă în ceea ce privește rambursarea sunt în continuare problematice. În 2017, creditele neperformante au scăzut, deși în mod inegal între bănci, ca urmare a restructurării datoriilor prin eliminări din bilanț și conversia datoriilor în active. Există incertitudini cu privire la sustenabilitatea planurilor de reducere ale băncilor, deoarece cazurile de revenire la situația de neîndeplinire a obligațiilor de plată în ceea ce privește împrumuturile și reeșalonarea acestora sunt în continuare numeroase, iar expunerea directă a băncilor pe piața imobiliară este în creștere. Acești factori evidențiază necesitatea unei puneri rapide în aplicare a unor strategii mai cuprinzătoare pentru accelerarea curățării bilanțurilor băncilor, având în vedere consecințele sociale pentru grupurile vulnerabile și stimulentele concepute cu grijă pentru întărirea disciplinei în ceea ce privește rambursarea. Ca parte a acestei strategii, reiese că sunt necesare modificări legislative care să permită executarea efectivă a creanțelor și să faciliteze vânzarea creditelor, inclusiv privind protecția debitorilor și introducerea licitațiilor electronice. În plus, guvernanța și capacitatea administrativă în materie de supraveghere a fondului de asigurare și de pensii rămân slabe. Guvernul intenționează să prezinte în cursul anului 2018 propuneri legislative care să abordeze această problemă.

               (14)Punerea în aplicare a planului de acțiune pentru creștere economică a dus la unele progrese în domeniul investițiilor strategice, al antreprenoriatului și al unei mai bune legiferări. Cu toate acestea, unele reforme importante au stagnat, în special în ceea ce privește acordarea licențelor de autorizare a proiectelor de investiții. Accesul la finanțare s-a ameliorat mulțumită unor îmbunătățiri în ceea ce privește cerințele de garantare, dar rămâne o problemă esențială, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii. Măsurile de sprijin financiar sunt bazate în principal pe granturi. Sursele alternative de finanțare, precum capitalul de risc, finanțarea prin capitaluri proprii și finanțarea participativă, rămân marginale pentru întreprinderile cipriote. Eforturile de privatizare, care vizează atragerea de investiții străine menite să sporească productivitatea, sunt în multe cazuri în așteptare și doar câteva proiecte de privatizare avansează treptat (de exemplu, portul Larnaca).

               (15)Ocuparea forței de muncă este în creștere, iar șomajul este în scădere rapidă, deși se menține la un nivel ridicat în rândul tinerilor și al șomerilor de lungă durată. Eforturile de îmbunătățire a capacității administrative a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă continuă. Cu toate acestea, furnizarea de servicii angajatorilor, securizarea clasificării clienților, orientarea personalizată și activarea, inclusiv pentru beneficiarii venitului minim garantat, constituie în continuare o provocare. Proporția tinerilor (1524 de ani) care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare este în continuare una dintre cele mai ridicate din UE. Măsurile de sensibilizare și asistența personalizată pentru tineri acordată în timp util sunt limitate, fapt confirmat de numărul lor redus în sistemele de activare relevante.

               (16)Modernizarea sectorului educației a avansat, dar există în continuare importante provocări. Printre evoluțiile pozitive recente se numără o revizuire amănunțită a programelor școlare și punerea în aplicare a unui nou sistem de numire pentru profesori. Cheltuielile în domeniul educației ale Ciprului sunt peste media din UE, fapt care demonstrează un angajament ferm în ceea ce privește educația, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, rezultatele școlare rămân nesatisfăcătoare, iar părăsirea timpurie a școlii, deși este cu mult sub media UE, a crescut în mod semnificativ. Participarea la educația și formarea profesională este scăzută, reforma sistemului de evaluare a profesorilor nu a fost încă efectuată și o proporție ridicată de absolvenți de studii superioare continuă să activeze în profesii pentru care nu este neapărat necesară o diplomă universitară.

               (17)Ciprul a înregistrat progrese substanțiale în domeniul asistenței medicale prin adoptarea de acte legislative de instituire a noului sistem național de sănătate. Noul sistem are drept scop îmbunătățirea accesului, introducerea acoperirii universale de sănătate, reducerea nivelului ridicat al plăților directe și creșterea eficienței furnizării de servicii de îngrijire în sectorul public. Înainte ca sistemul să devină pe deplin funcțional în 2020, există mari provocări în ceea ce privește punerea în aplicare și nevoile în materie de investiții. Ar trebui să fie continuate eforturile de protejare împotriva unei eventuale depășiri de costuri, de modernizare și de creștere a eficienței furnizorilor de asistență medicală, inclusiv asistența medicală primară, de introducere a e-sănătății și de constituire a Organizației Naționale a Medicamentului. Nivelul serviciilor de îngrijire pe termen lung este scăzut și rămâne o provocare, având în vedere îmbătrânirea populației.

               (18)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ciprului în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (19)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2018 prin prisma acestei evaluări și consideră că este de așteptat ca Cipru să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (20)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018 – 2019, Ciprul să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să adopte reforme legislative esențiale pentru a îmbunătăți eficiența în sectorul public, în special în ceea ce privește funcționarea administrației publice și guvernanța entităților publice și a administrațiilor locale.

               2.Să își intensifice eforturile în vederea îmbunătățirii eficienței sistemului judiciar prin revizuirea procedurilor civile, o specializare sporită a instanțelor și înființarea unui sistem e-justiție complet operațional. Să adopte măsuri în vederea punerii depline în aplicare a cadrelor în materie de insolvență și de executare silită și să asigure sisteme fiabile și rapide pentru emiterea titlurilor de proprietate și transferul drepturilor de proprietate asupra bunurilor imobile.

               3.Să accelereze reducerea creditelor neperformante prin punerea în aplicare a unei strategii cuprinzătoare, inclusiv prin modificări legislative ce permit executarea efectivă a creanțelor și facilitarea vânzării creditelor. Să integreze și să consolideze supravegherea societăților de asigurare și a fondurilor de pensii.

               4.Să acorde prioritate punerii în aplicare a principalelor elemente ale planului de acțiune pentru creștere economică, în special accelerarea investițiilor strategice, și să ia măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii. Să îmbunătățească funcționarea întreprinderilor de stat, inclusiv prin reluarea implementării proiectelor de privatizare.

               5.Să finalizeze reformele care vizează creșterea capacității și a eficacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și să consolideze sprijinul pentru atragerea și activarea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Să finalizeze reforma sistemului de educație și formare, inclusiv evaluarea profesorilor și acțiunile ce vizează creșterea capacității educației și formării profesionale. Să ia măsuri pentru a se asigura că sistemul național de sănătate devine pe deplin funcțional în 2020, conform planificării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 412 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 211 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 425 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Aceasta ținut seama în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Finlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 22 martie 2018. La 14 mai 2018, Consiliul a adoptat o recomandare privind politica economică a zonei euro („recomandarea pentru zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Finlanda ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind politica economică a zonei euro, astfel cum se reflectă în recomandările de mai jos, în special recomandarea (3).

               (3)Raportul de țară privind Finlanda pentru 2018
                  4
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Finlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori și progresele realizate de Finlanda în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale prevăzute în Strategia Europa 2020.

               (4)La 13 aprilie 2018, Finlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de stabilitate pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (6)În prezent, Finlanda face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. În cadrul programului său de stabilitate pentru 2018, guvernul își propune un sold al deficitului global de -0,6 % din PIB în 2018, acesta rămânând neschimbat față de anul precedent. Potrivit guvernului, soldul se va îmbunătăți începând din 2019, ajungând la un mic excedent în 2020 și 2021. Obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, a fost atins în 2017. Cu toate acestea, se prevede ca deficitul structural recalculat
                  7
                să fie puțin mai mare, și anume 0,6 % din PIB în 2018 - 2019 și să scadă după aceea. Ponderea generală a datoriei publice în PIB a atins nivelul maxim de 63,6 % în 2015 și a scăzut până la 61,4 % în 2017. Potrivit Programului de stabilitate pentru 2018, ponderea datoriei va continua să scadă, ajungând la 56,7 % din PIB în 2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare pare a fi, în linii mari, plauzibil. Principalele riscuri privind proiecțiile bugetare sunt legate de costurile inițiale ale reformei planificate a serviciilor sociale și de sănătate, care ar putea fi mai mari decât se preconizează.

               (7)Din Programul de stabilitate pentru 2018 reiese că cheltuielile legate de afluxul excepțional de refugiați au crescut și că acest impact bugetar a fost semnificativ în perioada 2015-2016. Conform Programului de stabilitate pentru 2017 s-a prevăzut o scădere de 0,15 % din PIB a cheltuielilor în 2017. Această cifră nu a fost confirmată în Programul de stabilitate pentru 2018 și, prin urmare, nu a fost luată în considerare de către Comisie. În plus, în 2017 Finlandei i s-a permis o abatere temporară de 0,5 % din PIB de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, pentru a se ține seama de reformele structurale majore, în special reforma pensiilor din 2017 și Pactul privind competitivitatea, cu un impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În 2017 Finlandei i s-a permis, de asemenea, o abatere temporară de 0,1 % din PIB pentru a se ține seama de cheltuielile naționale destinate investițiilor din proiectele cofinanțate de Uniune. În ceea ce privește această a doua abatere, unul din criteriile de eligibilitate este ca investițiile totale publice să nu scadă. Datele privind rezultatul exercițiului bugetar 2017 au arătat un declin al investițiilor publice în 2017 în comparație cu anul precedent, în timp ce investițiile legate de fondurile Uniunii, conform estimărilor, au rămas stabile. Prin urmare, Finlanda nu mai este considerată eligibilă pentru a beneficia de o abatere temporară de 0,1 % din PIB în ceea ce privește cheltuielile naționale destinate investițiilor din proiectele cofinanțate de Uniune în 2017. Restul abaterilor temporare de la traiectoria de ajustare pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu sunt menținute, astfel încât să acopere o perioadă de trei ani. Prin urmare, abaterile temporare datorate evenimentelor neobișnuite și clauzelor privind reformele structurale se ridică la 0,67 % din PIB în 2018 și la 0,5 % din PIB în 2019.

               (8)În data de 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat Finlandei să se asigure că abaterea de la obiectivul său bugetar pe termen mediu în 2018 se limitează la marjele permise legate de impactul bugetar al evenimentelor neobișnuite (acordate în 2016), precum și la cele legate de punerea în aplicare a reformelor structurale și de investiții (acordate în 2017). Acest obiectiv este în concordanță cu o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 1,9 % în 2018, care corespunde unei deteriorări permise a soldului structural de 0,1 % din PIB. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul ca în 2018 să apară o abatere de la ajustarea bugetară recomandată. Cu toate acestea, ca urmare a rezultatelor mai bune decât se preconizase pentru 2017, se prognozează în prezent că distanța față de obiectivul pe termen mediu este mai mică decât marjele permise legate de evenimentele neobișnuite și de clauzele privind reformele structurale. Dacă se confirmă, aceasta va fi luată în considerare în evaluarea ex-post pentru 2018.

               (9)În 2019, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, Finlanda ar trebui să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2019 se limitează la marjele permise legate de impactul bugetar al punerii în aplicare a reformelor structurale pentru care a fost permisă o abatere temporară în 2017. Acest obiectiv este în concordanță cu o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 2,9 %, care corespunde unei deteriorări permise a soldului structural de 0,2 % din PIB. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, se preconizează că Finlanda va respecta cerințele pentru 2019. Totodată, se preconizează că Finlanda va îndeplini criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2018 și în 2019. În ansamblu, Consiliul consideră că Finlanda trebuie să fie pregătită să adopte în 2018 măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea și este de așteptat să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019.

               (10)Din cauza îmbătrânirii populației și reducerii forței de muncă, se așteaptă o creștere a cheltuielilor cu pensiile, sănătatea și îngrijirea pe termen lung, de la 24 % din PIB în 2017 la 27 % din PIB până în 2030. Reforma administrativă și reforma serviciilor sociale și de sănătate, în prezent în dezbatere în parlamentul finlandez, vizează o reducere a creșterii cheltuielilor în acest domeniu. Alte obiective ar fi garantarea accesului egal la asistență medicală și reducerea timpului de așteptare al pacienților, în special în zonele defavorizate sau îndepărtate. Ponderea nevoilor medicale nesatisfăcute autodeclarate este peste media UE. În special, persoanele aflate în afara pieței forței de muncă se confruntă cu dificultăți în a obține asistența medicală necesară. Începând cu 2020, serviciile sociale și de asistență medicală din Finlanda vor fi în responsabilitatea unui nou nivel al administrației publice regionale, și anume județele. Reforma va pune în comun resursele pentru a permite utilizarea lor mai eficace la nivel de județ. O utilizare mai frecventă a serviciilor digitale și electronice ar trebui, de asemenea, să sporească productivitatea. În cele din urmă, serviciile sociale și de asistență medicală primară ar urma să fie disponibile atât în centrele sociale și de sănătate publice, cât și în cele private. Acest lucru ar oferi pacienților o libertate mai mare de alegere, în timp ce concurența dintre furnizorii de servicii ar putea genera economii de costuri. Atingerea acestor obiective ambițioase va depinde, de asemenea, de alegerile făcute pe parcursul etapei de punere în aplicare a reformei.

               (11)Rata de ocupare a forței de muncă din Finlanda – de 74 % din totalul populației cu vârsta între 20 și 64 de ani în 2017, a fost relativ scăzută în comparație cu celelalte țări nordice. Participarea pe piața muncii a fost, de asemenea, mai scăzută, în special în cazul femeilor, al bărbaților slab calificați și al persoanelor care provin din familii de migranți. Rata șomajului structural a fost ridicată în 2017, fiind de aproximativ 7,5 % din totalul forței de muncă. Pentru creșterea ocupării forței de muncă, în pofida măsurilor recente adoptate de autoritățile finlandeze, există încă provocări în ceea ce privește adoptarea mai multor stimulente pentru acceptarea locurilor de muncă oferite și de politici mai active privind piața forței de muncă.

               (12)Capcanele pe care le reprezintă inactivitatea și șomajul constituie în continuare un obstacol în utilizarea într-o mai mare măsură a forței de muncă. O capcană importantă în ceea ce privește inactivitatea este rezultatul sistemului de securitate socială și al combinării diverselor sale tipuri de indemnizații. Asistența socială și indemnizația de locuință constituie o componentă substanțială a acestui tip de capcană. Aceste ajutoare, împreună cu alte beneficii, sunt eliminate foarte rapid odată cu creșterea veniturilor, ceea ce creează riscul ca ocuparea unui loc de muncă să nu fie suficient de avantajoasă din punct de vedere financiar. Complexitatea normelor de acordare a prestațiilor sociale, combinată cu practicile administrative, este considerată a fi cauza capcanelor considerabile ale șomajului sau a „capcanelor birocratice”. Incertitudinile legate de nivelul prestațiilor și timpul necesar pentru reînceperea acordării acestora reduc atractivitatea locurilor de muncă pe termen scurt sau cu fracțiune de normă. În cele din urmă, în pofida avântului recent în domeniul construcției de locuințe noi, lipsa de locuințe la prețuri accesibile în centrele de creștere ar putea fi o piedică suplimentară în calea mobilității forței de muncă. Actualul experiment privind venitul de bază, ale cărui prime rezultate sunt preconizate pentru 2019, este susceptibil să furnizeze unele informații pentru revizuirea sistemului de securitate socială. S-a luat în calcul adoptarea unei reforme a sistemului concediului pentru creșterea copilului în vederea creșterii ratei de ocupare în rândul femeilor aflate la vârsta la care pot avea copii și a promovării egalității de gen. În prezent este în curs de pregătire un sistem de înregistrare în timp real a veniturilor, iar acesta ar putea constitui o oportunitate pentru eficientizarea serviciilor publice și îmbunătățirea efectivă a nivelului prestațiilor sociale.

               (13)Practicile de stabilire a salariilor se schimbă și se îndreaptă către negocierea la nivel sectorial și local. Întrucât întreprinderile se confruntă adesea cu constrângeri foarte diferite, acest lucru ar trebui să permită o diferențiere mai mare a salariilor între firme, asigurându-se alinierea creșterilor salariului real la creșterea productivității și sprijinindu-se, în același timp, obținerea de rezultate mai bune în materie de ocupare. În conformitate cu cele mai recente acorduri salariale încheiate la sfârșitul anului 2017 și la începutul anului 2018, angajatorii reuniți în organizații au mai multe oportunități de a desfășura negocieri la nivel local. Pentru angajatorii care nu fac parte din nicio organizație persistă unele obstacole. S-au observat primele rezultate pozitive, întrucât statutul actual al negocierilor salariale recente indică un rezultat cu un impact în general neutru asupra competitivității costurilor. În practică, în pofida absenței unei coordonări formale a acordurilor salariale, nu pare a se contura un model finlandez de corelare a creșterilor salariale din sectorul necomercial cu cele convenite în sectorul comercial.

               (14)Întrucât activitatea economică și ocuparea forței de muncă revin progresiv la nivelurile de dinainte de criză, capacitatea scăzută de inserție profesională a șomerilor și a persoanelor inactive ar putea deveni o problemă majoră care ar putea încetini redresarea pieței forței de muncă, subminând astfel sustenabilitatea pe termen lung a
                  sistemului de protecție socială din Finlanda. Situația necesită o activare și servicii de reabilitare adecvate și integrate pentru șomeri și persoanele inactive. În același timp, resursele alocate serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, în special pentru activitățile de consiliere, se situează sub media UE. Serviciile pentru șomeri, în special pentru cei cu mai puține perspective de angajare, sunt dispersate între mai mulți furnizori separați. Integrarea sau o mai bună coordonare ar contribui la crearea unui lanț continuu de servicii integrate (un ghișeu unic pentru șomeri/persoanele inactive). Sunt necesare eforturi constante pentru a asigura reinserția persoanelor inactive pe piața forței de muncă, în special a celor din grupa de vârstă 25-49 de ani și a persoanelor care provin din familii de migranți. Populația migrantă ar putea compensa parțial scăderea actuală a populației în vârstă de muncă, cu condiția ca aceasta să fie bine integrată pe piața muncii și în societatea finlandeză. În fine, deficitul de forță de muncă crește, reflectând schimbările structurale actuale ale economiei, cum ar fi îmbătrânirea populației. Acest lucru sugerează că este nevoie de continuarea investițiilor în educația adulților și în formarea profesională pentru facilitarea mobilității profesionale și reducerea necorelării competențelor.

               (15)Guvernul a pus în aplicare măsuri pentru promovarea antreprenoriatului și a întreprinderilor nou-înființate și a ameliorat, de asemenea, disponibilitatea creditelor și a garanțiilor de export pentru întreprinderile mici și mijlocii. De asemenea, șomerilor li se permite în prezent să primească prestații de șomaj în primele luni după începerea unei afaceri. Acest sistem va fi, cel mai probabil, unul de succes dacă este combinat cu activități de formare și îndrumare profesională, dar durata sa scurtă îi poate limita impactul. De asemenea, există în continuare unele deficiențe în ceea ce privește protecția socială a întreprinzătorilor și a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, iar riscul relativ de sărăcie pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă în Finlanda este ridicat.

               (16)Gradul de îndatorare al gospodăriilor rămâne la un nivel record (67 % din PIB în 2016). Datoria este predominant la rată variabilă, fapt care constituie un risc în cazul în care ratele dobânzii cresc pe termen mediu. Creditul de consum este în creștere rapidă și o cotă tot mai mare din acest împrumut este acordat de bănci străine, de instituții financiare (altele decât cele de credit), de societăți care acordă microcredite și de creditarea de la persoană la persoană. Autoritatea de supraveghere financiară din Finlanda a adoptat o serie de măsuri care vizează limitarea creșterii gradului de îndatorare al gospodăriilor. Cu toate acestea, nu se așteaptă în curând reduceri active ale gradului de îndatorare, în special deoarece ratele dobânzilor se mențin la niveluri scăzute, iar încrederea consumatorilor este puternică. Lipsa unui registru al creditelor poate împiedica băncile să aibă o imagine de ansamblu clară asupra nivelului global de îndatorare a gospodăriilor.

               (17)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Finlandei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare.

               (18)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Finlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își atingă obiectivul pe termen mediu în 2019, ținând cont de marjele permise pentru realizarea reformelor structurale pentru care se permite o abatere temporară. Să asigure adoptarea și punerea în aplicare a reformei administrative, în vederea ameliorării raportului cost-eficacitate al serviciilor sociale și al serviciilor de asistență medicală, precum și a accesului egal la acestea.

               2.Să îmbunătățească stimulentele pentru acceptarea locurilor de muncă oferite și să asigure servicii bine integrate pentru șomeri și persoanele inactive.

               3.Să consolideze monitorizarea datoriilor gospodăriilor, inclusiv prin înființarea unui sistem de evidență a creditelor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 425 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2018) 224 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, recalculat de Comisie pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.