title: 2014/761/UE: Recomandarea Comisiei din 29 octombrie 2014 privind aplicarea normelor pieței interne a energiei între statele membre ale UE și părțile contractante la Comunitatea Energiei

text:
               31.10.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 311/82

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 29 octombrie 2014
   privind aplicarea normelor pieței interne a energiei între statele membre ale UE și părțile contractante la Comunitatea Energiei

      (2014/761/UE)

   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               Uniunea Europeană este parte la Comunitatea Energiei care își propune să creeze un spațiu unic de reglementare pentru piețele energiei din Europa.

               (2)

               Părțile contractante (1) la Comunitatea Energiei au ca scop să își integreze piețele energiei cu piața internă a energiei din UE prin adaptarea legislației UE privind piața internă a gazelor și energiei electrice și încorporarea acesteia în legislația lor națională.

               (3)

               Principiile de bază ale legislației UE privind piața internă a gazelor și a energiei electrice sunt prevăzute în Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice (2), Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (3), Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică (4) și Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (5), care sunt aplicabile în statele membre de la 3 martie 2011. Norme importante ale legislației UE privind piața internă a gazelor și energiei electrice sunt, de asemenea, stabilite în codurile de rețea și orientările obligatorii din punct de vedere juridic, adoptate pe baza legislației menționate anterior și aflate parțial în curs de elaborare.

               (4)

               Părțile contractante la Comunitatea Energiei sunt obligate să pună în aplicare directivele și regulamentele menționate până la 1 ianuarie 2015 (6) și să aplice măsurile de punere în aplicare de la aceeași dată, sub rezerva câtorva excepții. Codurile de rețea și orientările sunt, de asemenea, încorporate în mod progresiv în ordinea juridică a Comunității Energiei.

               (5)

               Părțile contractante au prevăzut punerea în aplicare a unor acte suplimentare din legislația UE privind piața internă a gazelor și a energiei electrice, în special Directiva 2005/89/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind măsurile menite să garanteze siguranța aprovizionării cu energie electrică și investițiile în infrastructuri (7), Regulamentul (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE a Consiliului (8) și Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (9).

               (6)

               Aplicarea geografică a legislației UE privind piața internă a gazelor și energiei electrice cuprinde întregul teritoriu al UE.

               (7)

               Comunitatea Energiei a adoptat la 23 septembrie 2014 o interpretare a Consiliului ministerial, în temeiul articolului 94 din Tratatul de instituire a Comunității Energiei, pentru a trata în actele juridice ale Comunității Energiei care încorporează legislația Uniunii Europene fluxurile de energie, importurile și exporturile, precum și tranzacțiile comerciale și de echilibrare, capacitățile rețelei și interconexiunile dintre părțile contractante și statele membre ale UE în același mod ca în cazul fluxurilor, importurilor, exporturilor, tranzacțiilor, capacităților și infrastructurilor respective dintre părțile contractante în temeiul legislației Comunității Energiei.

               (8)

               Tratamentul uniform al fluxurilor transfrontaliere, al tranzacțiilor transfrontaliere și al infrastructurii transfrontaliere (interconexiuni) între toate părțile la Tratatul de instituire a Comunității Energiei reprezintă un element important în spațiul unic de reglementare pentru comerțul cu gaze și energie electrică și constituie un element indispensabil pentru realizarea obiectivelor Comunității Energiei. În plus, cooperarea dintre Comitetul de reglementare al Comunității Energiei și Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei în ceea ce privește deciziile sale este necesară pentru a facilita integrarea părților contractante cu piața internă a energiei din UE,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Statele membre, inclusiv autoritățile de reglementare pe care trebuie să le desemneze în temeiul legislației privind piața internă a gazelor și a energiei electrice, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei și operatorii economici sunt invitați să coopereze cu autoritățile naționale și operatorii economici ai părților contractante la Comunitatea Energiei în aplicarea legislației UE privind piața internă a gazelor și energiei electrice între părțile contractante și statele membre ale UE.

               2.

               Statele membre, inclusiv autoritățile de reglementare pe care trebuie să le desemneze în temeiul legislației privind piața internă a gazelor și a energiei electrice, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei și operatorii economici sunt invitați ca, la punerea în aplicare a legislației UE privind piața internă a gazelor și energiei electrice, să aplice orice trimitere la:

                           (a)

                           fluxuri de energie, importuri și exporturi, precum și tranzacții comerciale și de echilibrare;

                           (b)

                           capacitatea rețelei;

                           (c)

                           infrastructura existentă sau nouă pentru gaze și energie electrică,

                     care traversează frontiere, zone, zone de intrare-ieșire sau zone de control între statele membre la fluxurile, importurile, exporturile, tranzacțiile, capacitățile și infrastructura care traversează frontierele dintre părțile contractante și statele membre ale UE.

               3.

               Trimiterile din legislația UE privind piața internă a gazelor și a energiei electrice referitoare la cooperare și activități comune între instituțiile naționale, autorități și operatorii economici ar trebui înțelese ca incluzând cooperarea și activitățile comune între instituțiile naționale, autorități și operatorii economici din statele membre și părțile contractante.

               4.

               În cazul în care actele juridice ale legislației UE privind piața internă a gazelor și energiei electrice se referă la „impactul” asupra unuia sau mai multor state membre, o astfel de referire ar trebui înțeleasă, de asemenea, ca un impact asupra părților contractante sau asupra unei părți contractante și a unui stat membru.

               5.

               În cazurile în care dispune de competența de a adopta decizii în temeiul legislației UE privind piața internă a gazelor și a energiei electrice, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei este invitată să coopereze cu Comitetul de reglementare al Comunității Energiei în acele cazuri în care comitetul este competent în temeiul acquis-ului Comunității Energiei, cu scopul de a permite adoptarea unor acte coerente ale celor două organisme.

               6.

               Prezenta recomandare se adresează statelor membre, Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, operatorilor economici și Comitetului de reglementare al Comunității Energiei.

      Adoptată la Bruxelles, 29 octombrie 2014.

            Pentru Comisie

         Günther OETTINGER

            Vicepreședinte

      (1)  Republica Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Republica Moldova, Republica Muntenegru, Republica Serbia, Ucraina și Administrația Interimară ONU în Kosovo în conformitate cu Rezoluția nr. 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

      (2)  JO L 211, 14.8.2009, p. 55.

      (3)  JO L 211, 14.8.2009, p. 94.

      (4)  JO L 211, 14.8.2009, p. 15.

      (5)  JO L 211, 14.8.2009, p. 36.

      (6)  Cu unele excepții, conform acquis-ului Comunității Energiei. Pentru mai multe detalii, a se vedea http://www.energy-community.org/portal/page/portal/ENC_HOME/ENERGY_COMMUNITY/Legal/EU_Legislation/Consolidated_acts#GAS

      (7)  JO L 33, 4.2.2006, p. 22.

      (8)  JO L 295, 12.11.2010, p. 1.

      (9)  JO L 115, 25.4.2013, p. 39.


title: Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programul național de reformă pentru 2013 al Spaniei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2016

text:
               30.7.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/81

      RECOMANDAREA CONSILIULUI

   din 9 iulie 2013
   privind Programul național de reformă pentru 2013 al Spaniei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2016
   2013/C 217/20
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat și de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 10 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă pentru 2012 al Spaniei și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2015.

               (5)

               La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, marcând începutul semestrului european 2013 pentru coordonarea politicilor economice. La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (6)

               Parlamentul European a fost implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, și, la 7 februarie 2013, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2013 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2013.

               (7)

               La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a subliniat necesitatea continuării consolidării finanțelor publice într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, a restabilirii condițiilor normale de creditare a economiei, a promovării creșterii economice și a competitivității, a combaterii șomajului și a consecințelor sociale ale crizei și a modernizării administrației publice.

               (8)

               La 10 aprilie 2013, Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat referitor la Spania, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelurile foarte ridicate ale datoriei interne și externe continuă să comporte riscuri pentru creștere și stabilitatea financiară; sectorul bancar este în curs de recapitalizare și restructurare, inclusiv cu finanțare publică; lipsa de flexibilitate a piețelor produselor și a pieței forței de muncă contribuie la un nivel ridicat și aflat în creștere al șomajului și, pe un plan mai general, reprezintă un obstacol în calea ajustărilor din economie. Cu toate că astfel de ajustări au loc, amploarea corecțiilor necesare impune acțiuni de politică continue în ceea ce privește piețele produselor și ale serviciilor, piața forței de muncă, sectorul financiar și finanțele publice.

               (9)

               La 30 aprilie 2013, Spania și-a prezentat Programul său național de reformă pentru 2013 și Programul său de stabilitate pentru perioada 2012-2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (10)

               Pe baza evaluării Programului de stabilitate, realizată în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este în linii mari plauzibil pentru 2013 și este supus unor riscuri de evoluție negativă în 2014 și ulterior, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013. Chiar dacă previziunile de creștere din cadrul Programului de stabilitate sunt mai mici pentru perioada 2014 - 2016 decât cele realizate de serviciile Comisie în primăvara anului 2013, acestea din urmă se bazează pe ipoteza menținerii politicilor actuale, neținând așadar cont de consolidarea bugetară care va fi necesară pentru atingerea țintelor bugetare prevăzute în Programul de stabilitate. Obiectivul strategiei bugetare conturate în cadrul Programului de stabilitate este reducerea deficitului public general până sub valoarea de referință, de 3 % din PIB, până în 2016. Consolidarea se bazează în principal pe reducerea cheltuielilor, rata acestora scăzând cu 3,7 puncte procentuale în perioada 2012-2016, dar și pe anumite măsuri de creștere a veniturilor. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), îmbunătățirea anuală medie a deficitului structural prevăzută în Programul de stabilitate este de 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % și respectiv 0,9 % din PIB pentru fiecare an din perioada 2013-2016. După corectarea deficitului excesiv, Programul de stabilitate confirmă obiectivul pe termen mediu (OTM) de atingere a unei poziții bugetare echilibrate din punct de vedere structural, care ar urma să fie atins până în 2018. OTM este mai ambițios decât cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Ritmul de ajustare din punct de vedere structural prevăzut pentru perioada 2017-2018 reprezintă un progres suficient în direcția îndeplinirii OTM. În Programul de stabilitate se prognozează că ponderea datoriei publice va atinge nivelul maxim în 2016, după care va începe să scadă.
               Calea aleasă pentru ajustarea deficitului și a datoriei este supusă unor importante riscuri de evoluție negativă. Măsurile de susținere a țintelor de deficit nu sunt detaliate suficient, în special la nivel regional. Pentru 2016, Programul de stabilitate nu prezintă nicio măsură, iar măsurile temporare anterioare sunt prelungite numai până în 2014. Economiile preconizate în urma reformei administrației locale sunt supuse unor riscuri de implementare semnificative. În plus, anumite incertitudini planează asupra situației economice, financiare și de pe piața forței de muncă, precum și asupra evoluției veniturilor în contextul unor dezechilibre macroeconomice persistente. Punerea în aplicare până la capăt a reformei privind pensionările anticipate, care a fost deja adoptată, precum și ajungerea la un acord privind factorul de sustenabilitate ar atenua riscurile din sistemul de securitate socială. Un alt risc derivă din datoriile contingente aferente schemelor/garanțiilor de protejare a activelor. S-au înregistrat progrese majore în materie de raportare a execuției bugetare, dar implementarea transparentă și la timp a mecanismelor de prevenire și de corecție din cadrul legii privind stabilitatea bugetară ar putea fi ameliorată. Lipsește raportarea sistematică și la timp a arieratelor publice, al căror volum mare de plată necesită un sistem de rambursare ad hoc. Înființarea unui consiliu bugetar independent înregistrează întârzieri față de calendarul prevăzut. O propunere de revizuire a regulilor privind indexarea tuturor veniturilor și cheltuielilor publice ar conduce la realizarea de economii bugetare și la o sensibilitate mai mare a prețurilor la condițiile economice. În cadrul Programului național de reformă se recunoaște de asemenea nevoia de a ameliora în continuare eficiența din punctul de vedere al costurilor a cheltuielilor din sistemul asistenței medicale și din cel farmaceutic, de exemplu prin revizuirea prețurilor de referință și prin centralizarea achizițiilor de produse farmaceutice sau prin extinderea coplății.

               (11)

               Cu toate că în 2012 a avut loc o reechilibrare semnificativă a sarcinii fiscale relative în direcția consumului și a taxelor de mediu, raportul dintre impozite și PIB din Spania rămâne printre cele mai mici din Uniune. Eficiența sistemului de impozitare poate fi ameliorată și mai mult prin creșterea ponderii impozitelor indirecte mai favorabile creșterii și prin încercarea de a rezolva problema fraudei și evaziunii fiscale, în acord cu eforturile de consolidare bugetară. Spania a adoptat anumite măsuri menite să rezolve problema favorizării îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a întreprinderilor, dar în contextul nivelului ridicat al îndatorării private este necesară continuarea eforturilor.

               (12)

               Programul de ajustare a sectorului financiar se situează în parametrii stabiliți. Mai precis, au fost realizate recapitalizările de care era nevoie și s-a înființat societatea de administrare a investițiilor Sareb. Restructurarea băncilor în conformitate cu deciziile adoptate în temeiul normelor privind ajutoarele de stat va necesită o atenție continuă în următorii ani. Pentru atenuarea constrângerilor în materie de finanțare și de lichidități cu care se confruntă întreprinderile, Spania a implementat în 2012 un plan amplu de rambursare a datoriilor comerciale ale autorităților regionale și locale către întreprinderi (în valoare de 27,3 miliarde EUR) și a lansat diverse inițiative pentru lărgirea gamei de opțiuni de finanțare aflate la dispoziția firmelor. Pentru 2013 este prevăzută o prelungire a planului menționat.

               (13)

               Situația de pe piața forței de muncă rămâne critică. Reajustarea economiei pentru a face față scăderii cererii interne și a cererii din domeniul construcțiilor în contextul lipsei de flexibilitate a pieței forței de muncă și a necorelării competențelor cu cererea de pe piață a contribuit, printre altele, la creșterea ratei șomajului până la valoarea de 27 % la începutul lui 2013. Deosebit de îngrijorătoare este creșterea pronunțată a ratei șomajului în rândul tinerilor, până la nivelul de 56 %, precum și creșterea ratei șomajului pe termen lung până la 44,4 % din numărul total al șomerilor la sfârșitul lui 2012. Datele disponibile sugerează că reforma pieței forței de muncă din 2012 a început să conducă la o mai mare flexibilitate internă (cu alte cuvinte în interiorul întreprinderilor), la o oarecare reducere a costurilor aferente concedierilor și la o moderație tot mai mare la nivelul salariilor. Programul național de refromă prevede că în iulie 2013 se va realiza o evaluare oficială a reformei, comparativ cu obiectivele declarate ale acesteia, în vederea completării acesteia în punctele unde este necesar. Reformele din domeniul politicilor active privind piața forței de muncă sunt în întârziere, sunt încă necesare acțiuni de modernizare și consolidare a serviciului public de ocupare a forței de muncă, iar recent adoptata deschidere a pieței pentru agențiile private de plasare a forței de muncă, precum și cooperarea dintre serviciile regionale de ocupare a forței de muncă (portalul unic pentru forță de muncă) nu sunt complet funcționale încă.

               (14)

               O proporție mare de șomeri necalificați (35 %) și o relevanță insuficientă a educației și a formării pe piața forței de muncă contribuie la o rată mare a șomajului în rândul tinerilor, precum și la șomaj pe termen lung. Strategia națională privind șomajul și antreprenoriatul în rândul tinerilor pentru perioada 2013-2016, prezentată în martie 2013, include o serie de măsuri pe termen scurt și lung menite să amelioreze oportunitățile de angajare ale tinerilor. În același timp, a fost introdusă formarea profesională duală, iar în 2012 au fost deja demarate proiecte-pilot. Programul național de refromă pentru 2013 evidențiază de asemenea importanța unei implementări rapide a reformei sistemului educațional și a ameliorării calității globale a educației și a formării.

               (15)

               În principal ca urmare a situației de pe piața forței de muncă, dar și din cauza eficacității limitate a protecției sociale în materie de reducere a sărăciei, Spania se situează sub media UE la principalii indicatori-cheie de măsurare a sărăciei și a excluziunii sociale, copiii fiind deosebit de expuși în această privință. În general, nu s-au înregistrat ameliorări majore în elaborarea de noi măsuri de politică. Programul național de refromă nu include informații privind conținutul sau calendarul de aprobare a planului național privind incluziunea socială pentru perioada 2013-2016. Principalele provocări sunt legate de nevoia de a raționaliza obiectivele și resursele într-un cadru de politică adecvat, de ameliorare a guvernanței și a coordonării interinstituționale la nivel național, regional și local, de simplificare a procedurilor pentru solicitanții de asistență socială și de revizuire a barierelor care stau în calea mobilității. S-au înregistrat anumite progrese în materie de măsuri pentru rezolvarea problemei sărăciei infantile și pentru ameliorarea eficienței serviciilor de asistență pentru familii.

               (16)

               Punctele slabe ale mediului de afaceri, cum ar fi segmentarea pieței interne sau barierele la intrarea pe piață în sectoarele serviciilor, încetinesc crearea de locuri de muncă, iar materializarea progreselor din acest domeniu durează mai mult decât se preconizase în planul de reformă din septembrie 2012. Proiectul inițial al legii privind unitatea pieței a fost adoptat de guvern în ianuarie 2013, iar aprobarea finală de către parlament este așteptată pentru sfârșitul lui 2013. Angajamentele reiterate în Programul național de refromă pentru 2013 prevăd elaborarea unui prim proiect al legii privind serviciile profesionale până la sfârșitul lunii iunie 2013 și adoptarea finală a legii privind antreprenoriatul și internaționalizarea societăților comerciale înainte de sfârșitul lui 2013. În pofida efectelor scontate ale acestor reforme, se mai pot încă face progrese în materie de facilitare a condițiilor de intrare pe piață și de ieșire de pe piață, în special prin reducerea timpului necesar pentru autorizarea întreprinderilor și prin revizuirea cadrului pentru insolvență. În plus, ar trebui abordată problema barierelor de reglementare și de altă natură care stau în calea creșterii firmelor. În pofida reformelor recente, barierele la intrare pentru spațiile de comercializare cu amănuntul de mari dimensiuni continuă să limiteze concurența în sectorul vânzărilor cu amănuntul. În septembrie 2012, guvernul a adoptat un proiect de lege pentru comasarea autorității naționale în materie de concurență cu autoritățile de supraveghere și reglementare din șase sectoare, creându-se astfel un organism unic — Comisia Națională pentru Piețe și Concurență. Această reformă vizează aplicarea consecventă a principiilor concurenței la nivelul diverselor sectoare economice. Eliminarea în 2012 a deductibilității fiscale a rambursărilor de credite ipotecare și a plății dobânzilor a fost esențială pentru reducerea stimulentelor de a realiza achiziții imobiliare, dar eforturile de creare a unei piețe a închirierilor mai mari și mai eficiente, care ar reprezenta de asemenea un factor de stimulare a mobilității forței de muncă, se află încă într-un stadiu incipient.

               (17)

               Problema deficitului tarifelor la energie electrică, care implică un potențial de datorii contigente considerabile pentru buget și riscuri macroeconomice care nu pot fi neglijate, nu a fost abordată în mod decisiv, iar măsurile prezentate în cursul lui 2012 și la începutul lui 2013 au fost insuficiente. În Programul național de reformă pentru 2013, guvernul a anunțat că până la sfârșitul lunii iunie 2013 va fi prezentat un proiect de lege vizând reformarea sectorului energiei electrice. Se mai pot face progrese în materie de ameliorare a concurenței pe piața cu amănuntul a energiei electrice. Infrastructura de transporturi este foarte dezvoltată, dar alegerea investițiilor ar putea să fie mai strictă, acordând prioritate întreținerii eficiente a rețelelor existente. Înființarea unui observator independent, conform celor preconizate, ar fi utilă în această privință. În același timp, obstacole de ordin tehnic și juridic îngreunează concurența în domeniul transportului feroviar de marfă și de călători.

               (18)

               Cadrul foarte descentralizat impune o coordonare mai bună între diversele administrații publice, atât pentru a reduce costurile, cât și pentru a limita sarcina administrativă suportată de societăți și de gospodării. În acest sens, au fost întreprinse sau sunt în curs de desfășurare o serie de inițiative. Mai precis, în februarie 2013 guvernul a prezentat un proiect de lege privind reforma administrației locale (care ar urma să fie adoptat de parlament înainte de sfârșitul lui 2013) și s-a înființat un comitet pentru reforma administrației publice. Acesta va prezenta propuneri de reformare a administrației publice din Spania până la sfârșitul lunii iunie 2013. Reformele pentru ameliorarea funcționării sistemului judiciar sunt în curs de desfășurare, cu toate că anumite măsuri acumulează întârzieri, iar eficiența sistemului judiciar din Spania încă lasă loc de ameliorări.

               (19)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, analizând Programul de stabilitate și Programul național de reformă și ținând seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-9 de mai jos.

               (20)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (21)

               Ținând seama de rezultatele bilanțului aprofundat realizat de Comisie și de această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Evaluarea conduce la concluzia că Programul de reformă propus este cuprinzător și se îndreaptă în direcția corectă. În același timp, evaluarea subliniază urgența adoptării și a implementării cu eficacitate a reformelor care lipsesc, astfel încât acestea să poată începe să producă efectele pozitive scontate. Recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 și 9 de mai jos.

               (22)

               În contextul semestrului european, Comisia a realizat de asemenea o analiză a politicii economice din zona euro considerată ca un întreg. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre care folosesc moneda euro (7). În calitate de țară a cărei monedă este euro, Spania ar trebui să asigure de asemenea implementarea integrală și la timp a acestor recomandări,

         RECOMANDĂ ca Spania să întreprindă acțiuni în perioada 2013-2014, astfel încât:

               1.

               Să realizeze eforturile bugetare structurale impuse de recomandarea emisă de Consiliu în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru a asigura corecția deficitului excesiv până în 2016. În acest sens, să implementeze măsurile adoptate în planurile bugetare pentru 2013 la toate nivelurile administrației publice, să consolideze strategia bugetară pe termen mediu cu măsuri structurale pentru perioada 2014-2016, care să aibă un nivel de detaliere suficient. O corecție durabilă a dezechilibrelor bugetare depinde de implementarea credibilă a reformelor structurale ambițioase care ar conduce la creșterea capacității de ajustare și ar stimula potențialul de creștere și de creare de locuri de muncă. După realizarea corecției deficitului excesiv, să continue ajustările structurale într-un ritm adecvat, astfel încât OTM să fie atins până în 2018. Să asigure aplicarea strictă și transparentă a măsurilor preventive și corective prevăzute în legea organică privind stabilitatea bugetară. Să înființeze, înainte de sfârșitul lui 2013, o autoritate bugetară independentă care să furnizeze analize și consiliere și care să monitorizeze respectarea în cadrul politicii bugetare a normelor bugetare naționale și a celor ale UE. Să amelioreze calitatea și eficiența cheltuielilor publice la toate nivelurile administrației și să întreprindă până în martie 2014 o analiză sistematică a articolelor de cheltuieli. Să crească eficiența din punctul de vedere al costurilor a sectorului asistenței medicale, păstrând în același timp accesibilitatea pentru grupurile vulnerabile, de exemplu prin reducerea cheltuielilor farmaceutice în spitale, prin consolidarea coordonării la nivelul diverselor tipuri de îngrijire și prin ameliorarea stimulentelor pentru utilizarea eficientă a resurselor. Să adopte măsuri pentru reducerea volumului arieratelor publice, pentru evitarea acumulării în continuare a acestora și pentru publicarea periodică a unor date privind sumele rămase de plată. Să adopte legea privind desființarea indexării, pentru a reduce gradul de inerție al prețurilor la nivelul cheltuielilor și al veniturilor publice, în timp util pentru ca aceasta să poată intra în vigoare înainte de începutul lui 2014, precum și să aibă în vedere măsuri suplimentare pentru a limita aplicarea clauzelor de indexare. Să finalizeze până la sfârșitul lui 2013 regulamentul privind factorul de sustenabilitate, astfel încât să asigure stabilitatea financiară pe termen lung a sistemului de pensii, inclusiv prin majorarea vârstei de pensionare efective prin corelarea vârstei de pensionare sau a beneficiilor de tip pensie cu evoluția speranței de viață.

               2.

               Să întreprindă până în martie 2014 o analiză sistematică a sistemului fiscal. Să aibă în vedere limitarea în și mai mare măsură a cheltuielilor fiscale prin impozitare directă, să exploreze măsura în care se poate limita și mai mult aplicarea ratelor reduse de TVA și să adopte măsuri suplimentare în materie de taxe de mediu, în special în ceea ce privește accizele și taxele pe combustibil. Să adopte măsuri suplimentare pentru a aborda problema favorizării îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a întreprinderilor. Să intensifice combaterea economiei subterane și a muncii la negru.

               3.

               Să implementeze Programul privind sectorul financiar pentru recapitalizarea instituțiilor financiare, inclusiv măsurile de promovare a intermedierii non-bancare adoptate în noiembrie 2012.

               4.

               Să finalizeze, până în iulie 2013, evaluarea reformei pieței forței de muncă din 2012, care să acopere întreaga plajă a obiectivelor și a măsurilor acesteia, și să prezinte propuneri de modificare, dacă este cazul, până în septembrie 2013. Să adopte până în iulie 2013 planul național de ocupare a forței de muncă pentru 2013 și să pună în aplicare rapid o reformă a politicilor active privind piața forței de muncă orientată către rezultate, inclusiv printr-o mai bună direcționare și eficiență a orientărilor. Să consolideze și să modernizeze serviciile publice de ocupare a forței de muncă, pentru a asigura o asistență individualizată eficace pentru șomeri, în funcție de profilul și nevoile de formare ale acestora. Să consolideze eficacitatea programelor de reconversie profesională pentru lucrătorii mai în vârstă și cu calificare redusă. Să garanteze că portalul unic pentru forța de muncă devine complet funcțional și să accelereze implementarea cooperării dintre sectorul public și cel privat în domeniul serviciilor de plasare a forței de muncă, pentru a asigura aplicarea efectivă a acesteia încă din 2013.

               5.

               Să implementeze și să monitorizeze îndeaproape eficacitatea măsurilor de combatere a șomajului în rândul tinerilor prevăzute în strategia națională privind șomajul și antreprenoriatul în rândul tinerilor pentru perioada 2013-2016, de exemplu prin intermediul unor garanții pentru tineri. Să continue eforturile de ameliorare a relevanței educației și a formării pentru piața forței de muncă, de reducere a abandonului școlar și de consolidare a învățării pe tot parcursul vieții, prin extinderea aplicării formării profesionale duale dincolo de faza-pilot actuală și prin introducerea unui sistem cuprinzător de monitorizare a performanței elevilor până la sfârșitul lui 2013.

               6.

               Să adopte și să implementeze măsurile necesare pentru reducerea numărului de persoane supuse riscului de sărăcie și/sau excluziune socială prin consolidarea politicilor active privind piața forței de muncă pentru a ameliora capacitatea de inserție profesională a persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, printr-o mai bună direcționare și prin creșterea eficienței și a eficacității măsurilor de sprijin, inclusiv a serviciilor de calitate de asistență pentru familii.

               7.

               Să adopte și să implementeze urgent proiectul de lege privind unitatea pieței și să accelereze toate acțiunile complementare necesare pentru punerea în aplicare cu rapiditate a acesteia. Să asigure eficacitatea, autonomia și independența autorității de reglementare nou-create. Să adopte și să implementeze, până la sfârșitul lui 2013, legea privind asociațiile și serviciile profesionale, astfel încât să înlăture orice piedică nejustificată privind accesul și exercitarea activităților profesionale, și legea privind antreprenoriatul. Să regrupeze și să concentreze schemele de sprijin pentru internaționalizarea firmelor. Să reducă numărul procedurilor de autorizare și să scurteze durata acestora, inclusiv în cazul activităților industriale, precum și să generalizeze utilizarea abordării de tip „autorizație rapidă” pentru alte activități decât cele cu amănuntul. Să realizeze o revizuire a cadrului insolvenței pentru persoanele juridice și fizice, inclusiv prin limitarea răspunderii personale a întreprinzătorilor și prin acordarea cu mai mare ușurință a unei a doua șanse întreprinderilor în dificultate. Să elimine restricțiile nejustificate din calea înființării de spații de mari dimensiuni pentru comerțul cu amănuntul. Să analizeze până în martie 2014 eficacitatea cadrului de reglementare de sprijinire a dezvoltării pieței închirierilor de locuințe.

               8.

               Să abordeze problema deficitului tarifelor la energie electrică, prin adoptarea și implementarea până în 2013 a unei reforme structurale a sectorului energiei electrice. Să intensifice eforturile de finalizare a interconexiunii rețelelor de energie electrică și gaz cu țările învecinate. Să reducă datoria contingentă care grevează finanțele publice ca urmare a lipsei de profitabilitate a infrastructurii de transporturi. Să stabilească un observator independent care să contribuie la evaluarea viitoarelor proiecte majore de infrastructură. Să ia măsuri pentru asigurarea unei concurențe efective în domeniul serviciilor de transport feroviar de marfă și de călători.

               9.

               Să adopte reforma administrației locale, în acord cu calendarul prezentat, și să definească, până în octombrie 2013, un plan de consolidare a eficienței globale a administrației publice. Să adopte și să implementeze reformele în curs menite să consolideze eficiența sistemului judiciar.

      Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         R. ŠADŽIUS

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținute pentru 2013 prin Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  JO C 219, 24.7.2012, p. 81.

      (5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

      (6)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (7)  A se vedea pagina 97 din prezentul Jurnal Oficial.


title: 2012/128/UE: Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al nouălea FED) pentru exercițiul financiar 2010

text:
               29.2.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 55/33

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 21 februarie 2012
   privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al nouălea FED) pentru exercițiul financiar 2010
   (2012/128/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), modificat prin acordul semnat la Luxemburg la 25 iunie 2005 (2),
   având în vedere Acordul intern dintre reprezentații guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind finanțarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat între statele din Africa, zona Caraibelor și Pacific și Comunitatea Europeană și statele sale membre, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul CE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de al nouălea Fond european de dezvoltare (al nouălea FED), în special articolul 32 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar din 27 martie 2003 aplicabil celui de al nouălea Fond european de dezvoltare (4), în special articolele 96-103,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de al nouălea FED astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2010, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea și Al zecelea fond european de dezvoltare (FED) (5) privind exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Comisiei,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 32 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de al nouălea FED este acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de al nouălea FED în decursul exercițiului financiar 2010 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de al nouălea FED pentru exercițiul financiar 2010.

      Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. VESTAGER

      (1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

      (2)  JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

      (3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 355.

      (4)  JO L 83, 1.4.2003, p. 1.

      (5)  JO C 326, 10.11.2011, p. 251.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the United Kingdom’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on the United Kingdom’s convergence programme for 2012-2017

text:
                            COMISIA
                            EUROPEANĂ

                                                    Bruxelles, 29.5.2013
                                                    COM(2013) 378 final

                                       Recomandare de

                            RECOMANDARE A CONSILIULUI

            privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2013

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului
                                 Unit pentru perioada 2012-2017

                                   {SWD(2013) 378 final}

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---      .

                                                 Recomandare de

                                    RECOMANDARE A CONSILIULUI

                 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2013

         și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului
                                     Unit pentru perioada 2012-2017

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 9 alineatul (2),
     având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
     din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice2, în
     special articolul 6 alineatul (1),
     având în vedere recomandarea Comisiei Europene3,
     având în vedere rezoluțiile Parlamentului European4,
     având în vedere concluziile Consiliului European,
     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
     după consultarea Comitetului economic și financiar,
     întrucât:
     (1)     La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o
             nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa
             2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe
             domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de
             creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
     (2)     La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare
             privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale
             Uniunii (2010-2014) iar, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările
             pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre5, care formează
             împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de

     1
             JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
             JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
     3
             COM (2013) 378 final.
     4
             P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053.
     5
             Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013.

RO                                                        2                                           RO
 ---pagebreak---            orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă
           aplicate la nivel național.
     (3)   La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru
           creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune
           la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile,
           instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la
           nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de
           îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a
           recomandărilor specifice fiecărei țări.
     (4)   La 6 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
           reformă pe 2012 al Regatului Unit și a emis un aviz cu privire la Programul de
           convergență al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017.
     (5)   La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii6, marcând
           începutul semestrului european 2013 pentru coordonarea politicilor economice. Tot la
           28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011,
           Raportul privind mecanismul de alertă7, în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul
           dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.
     (6)   La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
           stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a
           creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue
           consolidarea finanțelor publice diferențiată, favorabilă creșterii, să fie restabilite
           condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și
           competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se
           modernizeze administrația publică.
     (7)   La 10 aprilie 2013, Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat8 pentru
           Regatul Unit, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În baza
           analizei efectuate, Comisia concluzionează că Regatul Unit se confruntă cu
           dezechilibre macroeconomice care necesită monitorizare și acțiuni de politică. În
           principal, evoluțiile macroeconomice în ceea ce privește îndatorarea gospodăriilor,
           legate de nivelul ridicat al datoriilor ipotecare și de caracteristicile pieței imobiliare,
           precum și evoluțiile nefavorabile în materie de competitivitate externă, în special în
           ceea ce privește exportul de mărfuri și creșterea redusă a productivității, necesită în
           continuare atenție.
     (8)   La 30 aprilie 2013, Regatul Unit și-a prezentat Programul de convergență pentru 2013,
           care vizează perioada 2012-2017 și Programul național de reformă pentru 2013. Pentru
           a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în
           același timp.
     (9)   În temeiul punctului 4 din Protocolul nr. 15 privind anumite dispoziții referitoare la
           Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, obligația de la articolul 126
           alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la evitarea
           deficitelor publice generale excesive nu se aplică Regatului Unit. La punctul 5 din
           protocol se prevede că Regatul Unit va depune eforturi în vederea evitării unui deficit
           public excesiv. La 8 iulie 2008, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104

     6
           COM (2012) 750 final.
     7
           COM (2012) 751 final.
     8
           SWD (2013) 125 final.

RO                                                  3                                                      RO
 ---pagebreak---             alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Regatul Unit
            există un deficit excesiv.
     (10)   Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a
            Programului de convergență pentru 2013, Consiliul consideră că scenariul
            macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil.
            Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de convergență este de a obține
            un buget ajustat ciclic, aproape echilibrat, la sfârșitul unei perioade de cinci ani.
            Deficitul public a atins nivelul cel mai ridicat, 11,5 % din PIB, în 2009-20109,
            reducând-se la 5,6 % din PIB în 2012-2013, ca urmare a măsurilor cu caracter
            excepțional care au redus artificial deficitul cu 2 puncte procentuale în 2012-2013. Cu
            toate acestea, conform Programului de convergență, guvernul nu va putea respecta
            termenul 2014-2015 pentru corectarea deficitului excesiv stabilit de către Consiliu, dat
            fiind că deficitul pentru acel an este estimat la 6,0 % din PIB. Conform previziunilor
            programului, anul în care deficitul excesiv va fi corectat este 2017-2018, când va
            atinge nivelul de 2,3 % din PIB, la trei ani după termenul stabilit de Consiliu în
            decembrie 2009. Programul prevede că deficitul public structural, astfel cum a fost
            recalculat de către Comisie, se va ameliora marginal, de la 5,6 % din PIB în
            2013-2014 la 5,1 % din PIB în 2014-2015. În perioada cuprinsă între 2010-2011 și
            2012-2013, efortul mediu bugetar ajustat este estimat la 1,0 % din PIB, cu mult sub
            nivelul de 1¾% din PIB recomandat de Consiliu. Principalele riscuri pentru
            previziunile bugetare rezultă dintr-o creștere mai redusă decât cea preconizată ca
            urmare a nivelului constant ridicat al inflației, care reduce consumul privat, și din
            eventuala deteriorare a mediului internațional, care ar putea afecta schimburile
            comerciale și investițiile. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe
            termen mediu, astfel cum prevede Pactul de stabilitate și de creștere. Guvernul a
            continuat strategia sa de consolidare a finanțelor publice, dar, din cauza faptului că,
            sub efectul acțiunii stabilizatorilor automați nivelul cheltuielilor a fost mai ridicat
            decât se estimase și a unui nivel al veniturilor mai redus comparativ cu estimările,
            deficitul este mai mare decât se prevăzuse. De asemenea, măsurile de consolidare
            adoptate până în prezent nu au fost suficiente pentru a se realiza efortul bugetar
            necesar pentru corectarea deficitului excesiv. Mai mult, potențialul reformei
            structurale, care, de exemplu, vizează creșterea eficienței sistemului taxelor și
            impozitelor prin revizuirea structurii cotelor de TVA de a genera venituri, este în
            continuare relativ insuficient valorificat. Datoria publică ca procent din PIB a crescut
            de la 56,1% în 2008-2009 la 90,7% în 2012-2013. Conform programului, se estimează
            că rata datoriei publice va crește la 100,8 % în 2015-2016 și 2016-2017, urmând să
            scadă la 99,4% în 2017-2018.
     (11)   Reducerea gradului de îndatorare a gospodăriilor a continuat în 2012, însă la nivelul de
            96 % din PIB, datoria gospodăriilor din UK se menține cu mult peste media zonei
            euro, iar reducerea gradului de îndatorare nu ar putea continua odată ce condițiile
            economice se ameliorează, iar tranzacțiile imobiliare revin la un nivel mai normal.
            Prețurile locuințelor sunt în continuare ridicate și volatile în contextul unei penurii de
            locuințe. Din cauza combinației între prețurile ridicate la locuințe și utilizarea
            răspândită a ipotecilor cu rată variabilă, gospodăriile sunt deosebit de expuse la
            modificările ratei dobânzii, precum și la creșterea șomajului. Guvernul a luat măsuri
            de reformare a legislației în materie de amenajare a teritoriului, însă construcțiile de
            locuințe se mențin la un nivel scăzut, iar sistemul de amenajare a teritoriului, inclusiv
            restricțiile în materie de spații verzi, reprezintă în continuare o constrângere

     9
            2009-2010 se referă la exercițiul financiar care începe la 1 aprilie și se încheie la 31 martie.

RO                                                           4                                                 RO
 ---pagebreak---             importantă asupra ofertei de locuințe. Intervențiile guvernului, care stimulează cererea
            de locuințe, mai degrabă decât oferta, inclusiv schema anunțată recent de ajutoare
            pentru cumpărarea de locuințe (Help to Buy) ar putea exacerba această situație prin
            creșterea prețurilor la locuințe și a îndatorării gospodăriilor. Sistemul de impozitare a
            proprietăților din Regatul Unit combină impozitele regresive recurente (impozit local)
            cu o taxă progresivă pe tranzacții (taxă de timbru pentru teren). Prețurile ridicate la
            locuințe, alături de situația financiară tensionată a gospodăriilor și de criteriile de
            acordare a împrumuturilor mai responsabile vor împiedica cel mai probabil în
            continuare marea parte a gospodăriilor cu venituri medii să cumpere o locuință. În
            acest context, închirierea de la particulari ar putea fi o alternativă mai atractivă și mai
            viabilă pe termen lung în raport cu deținerea unei locuințe.
     (12)   Regatul Unit se confruntă cu provocări atât în ceea ce privește șomajul, cât și în ceea
            ce privește subocuparea, în special în rândul tinerilor. Șomajul s-a situat la 7,8 % la
            începutul anului 2013 și se preconizează că, în linii mari, va rămâne la acest nivel în
            2013 și 2014. Rata șomajului în rândul tinerilor este mult mai ridicată, 20,7%, și a
            crescut constant din anul 2007, când era de 14,3 %. Ponderea tinerilor care nu sunt
            încadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare
            este de 14,0 %. Ocuparea forței de muncă în sectorul privat s-a dezvoltat puternic în
            ultimul an, având în vedere încetinirea creșterii PIB, însă productivitatea și creșterea
            salariilor au fost moderate. De asemenea, Regatul Unit are un exces de ofertă de
            lucrători cu un nivel scăzut de calificare, pentru care cererea este în scădere. În același
            timp, Regatul Unit are un deficit de lucrători cu competențe profesionale și tehnice de
            înaltă calitate, fapt care contribuie la o lipsă de competitivitate externă. În pofida unor
            progrese înregistrate în ultimii ani, o pondere semnificativă a tinerilor nu are
            competențele și calificările necesare pentru a concura cu succes pe piața forței de
            muncă. Rata șomajului pentru persoanele slab calificate cu vârste cuprinse între 15 și
            25 de ani este de 37,2 %, cu mult peste media UE. Actuala politică în materie de
            învățământ profesional și de formare s-a axat prea mult pe competențele de bază și pe
            calificările de nivelul 2, în timp ce economia solicită tot mai mult calificări mai
            avansate. Deși s-au depus eforturi de îmbunătățire a calității programelor de ucenicie,
            sunt necesare eforturi suplimentare în acest sens. În special, sistemul calificărilor este
            în continuare foarte complex, ceea ce ar putea avea un impact negativ asupra
            implicării întreprinderilor în programele de ucenicie. Regatul Unit ar putea porni de la
            actualul contract privind tineretul pentru a pune în aplicare „o garanție pentru tineret”
            și pentru a aborda problema șomajului în rândul tinerilor și al celor care nu sunt
            încadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare.
     (13)   Stimulentele insuficiente pentru muncă sunt o problemă persistentă în Regatul Unit.
            Autoritățile intenționează să abordeze această problemă prin introducerea creditului
            universal, care va permite persoanelor să beneficieze de o parte mai importantă din
            prestațiile primite atunci când își găsesc un loc de muncă. Deși creditul universal ar
            putea avea un impact pozitiv asupra ocupării forței de muncă, mult va depinde de
            aplicarea eficace a acestei măsuri și de serviciile de sprijin, inclusiv de interacțiunea cu
            alte prestații sociale. În paralel, mai multe prestații acordate persoanelor în vârstă de
            muncă și credite fiscale vor fi majorate cu 1 % pe an până în 2016, nivel care este sub
            rata estimată a inflației. O serie de alte reforme în domeniul prestațiilor sociale au fost,
            de asemenea, introduse în aprilie 2013. Există un risc de creștere a nivelului sărăciei,
            inclusiv a sărăciei în rândul copiilor din acele gospodării care nu își găsesc un loc de
            muncă. În schimb, domeniul de aplicare, nivelul și majorarea atât a prestațiilor
            universale, cât și a celor acordate în funcție de venituri pensionarilor au fost în mare
            parte scutite de tăieri. Primele rezultate ale programului de lucru sugerează că există

RO                                                   5                                                     RO
 ---pagebreak---             loc pentru îmbunătățirea aplicării programului și a rezultatelor acestuia. De asemenea,
            Regatul Unit se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește creșterea ratei
            de ocupare a părinților și în ceea ce privește îmbunătățirea accesului la servicii de
            îngrijire a copiilor accesibile și de înaltă calitate. La nivelul de 17,3%, ponderea
            copiilor din Regatul Unit care trăiesc în gospodării în care părinții nu au un loc de
            muncă este pe locul al doilea din UE. În prezent, costurile cu îngrijirea copiilor din
            Regatul Unit sunt printre cele mai ridicate din UE, ceea ce ridică probleme speciale
            pentru cuplurile în care ambii parteneri contribuie la venitul familiei și pentru familiile
            monoparentale. În 2010, numai 4 % din copiii sub trei ani erau înscriși, cu normă
            întreagă, în structuri formale de îngrijire a copiilor, cu mult sub media UE de 14 %.
     (14)   Nivelul datoriilor întreprinderilor din Regatul Unit este destul de ridicat, cu toate
            acestea unele firme întâmpină dificultăți în ceea ce privește accesul la credite, iar
            investițiile întreprinderilor rămân la un nivel foarte scăzut. Scăderea fără precedent a
            investițiilor după 2007 a dus la reducerea formării brute de capital fix la nivelul de
            14,2 % din PIB în 2012. Acesta este al treilea cel mai scăzut nivel din UE. Regatul
            Unit are un nivel scăzut în ceea ce privește cheltuielile întreprinderilor pentru C-D,
            care a scăzut de la 1,17 % din PIB în 2001 la 1,09 % în 2011. Investițiile
            întreprinderilor au început să crească ușor, cu o creștere anuală de 4,9 % în 2012, însă
            nivelul acestora este în continuare scăzut. Capacitatea netă de finanțare a sectorului
            corporativ a rămas negativă în 2012. În timp ce întreprinderile mai mari, cu bilanțuri
            solide, pot să împrumute de la un cost scăzut comparativ cu perioadele precedente,
            multe alte întreprinderi, în special IMM-uri, au dificultăți în ceea ce privește accesul la
            credite. Această situație este amplificată de concurența limitată în sectorul bancar.
            Aplicarea corespunzătoare a recomandărilor Comitetului privind politica financiară în
            materie de estimare prudentă a cerințelor de capital impuse băncilor și în materie de
            abordare a deficitelor de capital identificate fără a afecta capacitatea de creditare a
            economiei ar trebui să contribuie la consolidarea stabilității financiare a sistemului
            bancar din Regatul Unit.
     (15)   Regatul Unit se confruntă cu provocarea reprezentată de reînnoirea și modernizarea
            infrastructurii sale energetice și de transport. Regatul Unit are nevoie de investiții
            substanțiale în noi capacități de generare a energiei electrice până în 2020, atât pentru
            a înlocui vechile instalații programate a fi închise, cât și pentru a îndeplini
            angajamentul privind energiile regenerabile și standardele mai stricte de emisii de
            carbon. La 3,8 %, ponderea surselor regenerabile de energie în consumul final de
            energie se situează pe locul 25 din cele 27 de state membre (media la nivelul UE este
            de 13,0 %). Certitudinea în materie de reglementare va fi necesară pentru a facilita
            investițiile adecvate și în timp util. Deficiențele în materie de capacitate și de calitate a
            rețelelor de transport ale Regatului Unit reprezintă o problemă structurală pentru
            economie, în special pentru producătorii de bunuri, pentru distribuitori și exportatori.
            În prezent, există un decalaj semnificativ între fondurile publice și private angajate și
            necesitățile de investiții pentru proiectele în curs în domeniul transporturilor, guvernul
            încercând să reducă acest decalaj prin stabilirea de priorități pentru cheltuielile publice
            pentru infrastructură și prin atragerea de investiții private suplimentare. Costurile
            unitare în ceea ce privește construcțiile și întreținerea în domeniul transportului se
            mențin, de asemenea, la un nivel ridicat în Regatul Unit.
     (16)   În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză aprofundată a politicii
            economice a Regatului Unit. A evaluat Programul de convergență și Programul
            național de reformă și a prezentat un bilanț aprofundat. Comisia a ținut seama nu
            numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă

RO                                                   6                                                      RO
 ---pagebreak---             în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în
            vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene
            prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei emise în
            cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-6 de mai
            jos.
     (17)   În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al
            Regatului Unit, iar avizul său10 este reflectat îndeosebi în recomandarea de la
            punctul 1 de mai jos.
     (18)   În lumina rezultatelor bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări,
            Consiliul a examinat Programul național de reformă al Regatului Unit și Programul de
            convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul
            (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările de la punctele 2, 3, 5 și 6 de mai jos,
     RECOMANDĂ ca, în perioada 2013-2014, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:
     1.      Să pună în aplicare o strategie bugetară consolidată, sprijinită de măsuri suficient de
             bine definite, pentru exercițiul 2013-2014 și exercițiile următoare. Să asigure
             corectarea în mod sustenabil a deficitului excesiv până în 2014/2015 și realizarea
             efortului bugetar menționat în recomandările Consiliului din cadrul procedurii
             aplicabile deficitelor excesive și să direcționeze rata ridicată a datoriei publice pe o
             traiectorie de scădere susținută. Corectarea durabilă a dezechilibrelor fiscale necesită
             punerea în aplicare în mod credibil a unor reforme structurale ambițioase, care ar
             majora capacitatea de ajustare și ar stimula potențialul de creștere. Să aibă o abordare
             diferențiată, favorabilă creșterii în ceea ce privește rigoarea fiscală, inclusiv prin
             acordarea de prioritate cheltuielilor de capital oportune cu un randament economic
             ridicat și prin abordarea echilibrată în ceea ce privește compoziția măsurilor de
             consolidare și promovarea sustenabilității fiscale pe termen mediu și lung. Pentru a
             colecta venituri, să recurgă mai mult la cota standard de TVA.
     2.      Să ia măsuri suplimentare pentru a crește oferta de locuințe, inclusiv prin
             liberalizarea ulterioară a legislației în materie de amenajare a teritoriului și prin
             exploatarea eficientă a sistemului de amenajare a teritoriului. Să se asigure că politica
             în materie de locuințe, inclusiv schema de ajutor pentru cumpărarea de locuințe, nu
             încurajează creditele ipotecare excesive și nu duce la creșterea prețurilor la locuințe.
             Să continue reformele în materie de impozitare a terenurilor și imobilelor pentru a
             reduce denaturările și a promova construirea la timp de locuințe. Să ia măsuri în
             vederea îmbunătățirii cadrului juridic al pieței chiriilor, în special prin condiții mai
             atractive de închiriere pe termen mai lung, atât pentru chiriași, cât și pentru
             proprietari.
     3.      Plecând de la contractul privind tineretul, să intensifice măsurile de abordare a
             șomajului în rândul tinerilor, de exemplu prin intermediul unei „garanții pentru
             tineret”. Să asigure o mai bună calitate a stagiilor de ucenicie și să mărească durata
             acestora, să simplifice sistemul calificărilor și să consolideze implicarea
             angajatorilor, în special în ceea ce privește furnizarea de competențe tehnice avansate
             și intermediare. Să reducă numărul tinerilor cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani
             care au competențe de bază foarte slabe, inclusiv prin aplicarea în mod eficient a
             programului de stagii de formare.
     4.      Să intensifice eforturile de sprijinire a gospodăriilor cu venituri mici și de reducere a
             sărăciei în rândul copiilor, prin asigurarea faptului că reforma creditului universal și
     10
            Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

RO                                                         7                                                RO
 ---pagebreak---              alte reforme în domeniul protecției sociale contribuie la un sistem de impozite și
             prestații echitabil, cu stimulente mai clare pentru muncă și servicii de sprijin. Să
             grăbească punerea în aplicare a măsurilor planificate pentru a reduce costurile legate
             de îngrijirea copiilor și pentru a îmbunătăți calitatea și disponibilitatea serviciilor de
             îngrijire a copiilor.
     5.      Să ia noi măsuri pentru a îmbunătăți disponibilitatea finanțării bancare și nebancare
             pentru întreprinderi, asigurându-se, în același timp, că măsurile vizează în principal
             întreprinderile viabile, în special IMM-urile. Să reducă barierele la intrarea în
             sectorul bancar, să reducă costurile legate de schimbarea băncii și să faciliteze
             apariția băncilor concurente prin dezinvestirea activelor bancare. Să aplice în mod
             eficient recomandările Comitetului privind politica financiară în materie de evaluare
             prudentă a cerințelor de capital impuse băncilor și în materie de abordare a
             deficiențelor de capital identificate.
     6.      Să adopte măsuri pentru a facilita creșterea oportună a investițiilor în infrastructurile
             de rețea, în special prin promovarea unor procese mai eficiente și mai robuste de
             planificare și de luare a deciziilor. Să ofere un cadru de reglementare stabil pentru
             investițiile în noile capacități de generare a energiei, inclusiv în domeniul energiei
             regenerabile. Să amelioreze capacitatea și calitatea rețelelor de transport, oferind un
             grad mai mare de predictibilitate și certitudine privind planificarea și finanțarea,
             precum și prin mobilizarea surselor de capital publice și private într-un mod cât mai
             eficace posibil.
     Adoptată la Bruxelles,

                                                  Pentru Consiliu
                                                  Președintele

RO                                                  8                                                     RO


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Germanyand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Germany, 2011-2014

text:
               COMISIA EUROPEANĂ

                                               Bruxelles, 7.6.2011
                                               SEC(2011) 807 final

                                 Recomandare de

                      RECOMANDARE A CONSILIULUI

           privind Programul național de reformă pe 2011 al Germaniei

                         și care include avizul Consiliului

privind Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014

                              {SEC(2011) 714 final}
 ---pagebreak---                                                 Recomandare de

                                   RECOMANDARE A CONSILIULUI

                     privind Programul național de reformă pe 2011 al Germaniei

                                      și care include avizul Consiliului

         privind Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 5 alineatul (3),

     având în vedere recomandarea Comisiei Europene2,

     având în vedere concluziile Consiliului European,

     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

     după consultarea Comitetului economic și financiar,

     întrucât:

     (1)     La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de
             lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică,
             Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice,
             care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea
             stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

     (2)     La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru
             politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014) iar, la
             21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de
             ocupare a forței de muncă ale statelor membre3, care formează împreună „orientările
             integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în
             cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

     1
             JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
             JO C , , p. .
     3
             Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011.

RO                                                       2                                               RO
 ---pagebreak---      (3)   La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând
           începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru
           european de coordonare ex-ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia
           Europa 2020.

     (4)   La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea
           bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din
           15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de
           Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete
           solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței
           forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice.
           Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri
           concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în
           programele naționale de reformă.

     (5)   La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă
           la Pactul euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în
           programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

     (6)   La 27 aprilie 2011, Germania a prezentat programul său de stabilitate actualizat, care
           vizează perioada 2011-2015, și, la 7 aprilie 2011, programul său național de reformă
           pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost
           evaluate în același timp.

     (7)   Economia germană a intrat în perioada de criză de pe o poziție relativ solidă. Cu toate
           acestea, prăbușirea comerțului mondial s-a concretizat în colapsul exporturilor și
           investițiilor în 2009, astfel că PIB-ul real a cunoscut o contractare, fără precedent, de
           4,7 %. Totuși, după o ușoară creștere, ocuparea forței de muncă a scăzut din nou
           începând cu sfârșitul lui 2009. Reziliența pieței muncii reflectă efectele benefice ale
           reformelor din trecut în sensul reducerii orelor lucrate și a subvențiilor pentru
           programul de lucru redus. Economia și-a revenit puternic din recesiune, în 2010
           înregistrându-se o creștere a PIB-ului real de 3,6 %. Exporturile au recuperat în mare
           măsură declinul masiv înregistrat în 2009 și s-a deschis calea unei relansări mai ample,
           care conduce în același timp la diminuarea excedentului de cont curent.
           Competitivitatea economiei a continuat să se îmbunătățească prin comparație cu cele
           mai multe dintre țările din zona euro. Bugetul public general a trecut de la o poziție
           echilibrată la un deficit de 3 % din PIB în 2009, ca urmare a utilizării depline a
           stabilizatorilor automați și a măsurilor discreționare în scopul contracarării recesiunii
           economice. Redresarea economică a contribuit la limitarea deficitului în 2010 (3,3 %
           din PIB) în pofida continuării măsurilor considerabile de stimulare fiscală și de
           sprijinire a pieței financiare.

     (8)   Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a
           programului de stabilitate actualizat, avizul Consiliului este că scenariul
           macroeconomic pe care se bazează programul este prudent pentru 2011 și plauzibil
           pentru perioada următoare, în conformitate cu evaluarea din previziunile Comisiei din
           primăvara anului 2011. Programul preconizează că PIB-ul real va crește cu 2,3 % în
           2011, înainte de a scădea la 1,8 % în 2012 și la o valoare medie de 1,5 % în 2013-
           2015. Programul are în vedere aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 %
           din PIB deja în 2011, cu doi ani înainte de termenul stabilit de Consiliu, și realizarea
           de noi progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea un

RO                                                  3                                                     RO
 ---pagebreak---             deficit de 0,5 % în termeni structurali, în 2014. Ca urmare a corectării preconizate a
            deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM stabilit de program
            scade sub valoarea de referință de 0,5 % din PIB în 2013 și 2014. Ponderea datoriei în
            PIB a crescut cu aproape 10 puncte procentuale în 20104, dar se preconizează că
            aceasta va începe să scadă în 2011, pentru a atinge 75,5 % din PIB până în 2015,
            rămânând astfel peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Riscurile legate de
            proiecțiile bugetare par să fie, în general, echilibrate pentru 2011, însă, ulterior,
            rezultatele ar putea fi mai slabe decât cele preconizate, deoarece este posibil ca unele
            economii să nu se materializeze conform așteptărilor. Anumite măsuri fac încă
            obiectul dezbaterii (de exemplu, impozitarea operațiunilor financiare și a energiei), în
            timp ce altele trebuie specificate (de exemplu, îmbunătățirea eficienței în administrația
            publică). În plus, nu se poate exclude eventualitatea unor măsuri financiare
            suplimentare de sprijinire a pieței.

     (9)    Deoarece reforma recentă a sistemului de sănătate a introdus măsuri în vederea
            limitării creșterii cheltuielilor, în principal, în 2011 și 2012, întreprinderea de noi
            măsuri, destinate sporirii eficienței cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al
            îngrijirilor de lungă durată, ar contribui la sprijinirea traiectoriei de consolidare
            preconizate. În același timp, menținerea unei traiectorii de consolidare orientate
            puternic către creștere, inclusiv prin garantarea unor cheltuieli corespunzătoare pentru
            educație, ar contribui la consolidarea potențialului de creștere pe termen lung.

     (10)   Cadrul bugetar german a fost consolidat în mod semnificativ prin introducerea unei
            norme bugetare constituționale, prin crearea Consiliului de stabilitate și prin sistemului
            de avertizare rapidă pentru prevenirea dificultăților bugetare, însă norma bugetară mai
            trebuie încă aplicată pe deplin la nivelul landurilor. Consolidarea în continuare a
            mecanismului de monitorizare și de sancționare aferent acesteia ar crește credibilitatea
            de ansamblu a finanțelor publice.

     (11)   Criza a revelat vulnerabilități grave în sectorul bancar. Pierderile și deprecierile
            considerabile rezultate din investițiile internaționale în împrumuturi subprime și în
            mijloace fixe au slăbit baza de capital a anumitor bănci și au făcut necesară intervenția
            substanțială a statului. Totodată, criza a pus în evidență deficiențele anumitor bănci ale
            landurilor (Landsbanken), care sufereau deja, înaintea crizei, de pe urma lipsei unor
            structuri eficace de management al riscurilor și a absenței unui model de afaceri viabil.
            Continuarea reformei sectorului bancar, inclusiv restructurarea acelor Landsbanken
            care necesită un model de afaceri viabil și finanțat în mod corespunzător și întărirea
            cadrului de reglementare și supraveghere, ar ajuta la menținerea stabilității sectorului
            financiar și ar asigura, totodată, alocarea mai eficientă a economiilor interne, ca o
            modalitate de sprijinire a cererii și a investițiilor.

     (12)   Potențialul de creștere și competitivitatea structurală a economiei germane depind în
            mare măsură de existența unei forțe de muncă bine educate și calificate, însă lipsa de
            forță de muncă ar putea deveni presantă, date fiind evoluțiile demografice. Acest lucru
            subliniază importanța utilizării la maximum a potențialului forței de muncă prin

     4
            „Saltul” din 2010 a fost cauzat în mare parte de faptul că două bănci cu probleme au transferat activele
            depreciate băncilor lor „rele” (bad banks), care sunt clasificate în sectorul administrației publice. În
            conformitate cu orientările Eurostat privind regulile contabile pentru entitățile cărora li se transferă
            activele depreciate, pasivele corespunzătoare ale acestor entități au avut un impact direct asupra
            nivelului datoriei.

RO                                                        4                                                            RO
 ---pagebreak---             eliminarea obstacolelor în calea participării la piața muncii a unor grupuri specifice
            (lucrători în vârstă, femei, lucrători slab calificați, resortisanți ai unor țări care nu sunt
            membre UE) și prin continuarea dezvoltării capitalului uman. Soluționarea problemei
            sarcinii fiscale, care rămâne împovărătoare, în special pentru cei cu venituri mici și
            medii, ar ameliora stimulentele pentru muncă, și ar permite, în același timp,
            reflectarea, într-o măsură mai mare, a creșterilor salariale în creșterea veniturilor și a
            cererii interne. Reducerea ratei marginale ridicate de impozitare a veniturilor pentru a
            doua persoană care contribuie la venitul familiei datorată impozitării venitului comun
            al cuplurilor prin trecerea la un sistem de impozitare individuală ar putea ajuta la
            reducerea ponderii muncii cu fracțiune de normă în favoarea muncii cu normă
            întreagă. O mai mare disponibilitate a facilităților de îngrijire a copiilor ar contribui, de
            asemenea, la îmbunătățirea proporției, încă scăzute, de femei care muncesc cu normă
            întreagă. Mai mult, creșterea numărului de persoane cu calificări obținute prin
            absolvirea unei forme de învățământ profesional ar putea îmbunătăți perspectivele pe
            piața muncii ale lucrătorilor slab calificați.

     (13)   Germania a luat recent decizii îndrăznețe cu privire la viitorul său mix energetic.
            Punerea în aplicare a „conceptului energetic” va produce o transformare fundamentală
            în domeniul aprovizionării cu energie și va avea implicații asupra prețurilor energiei și
            a competitivității economiei pe termen mediu și lung. Prin urmare, rentabilitatea ar
            trebui să fie principiul director esențial pentru punerea în aplicare a „conceptului
            energetic”, bazat pe consumul eficient de energie, pe scheme de sprijin rentabile și pe
            rețele electrice adecvate pentru energia din surse regenerabile și pe piețe energetice
            competitive.

     (14)   Stimularea concurenței în sectorul serviciilor ar stimula creșterea productivității și ar
            sprijini cererea internă. Creșterea mai dinamică a sectorului serviciilor ar putea
            contribui, de asemenea, la lărgirea bazei de creștere a cererii și ofertei în Germania. În
            pofida progreselor semnificative din ultimii ani, determinate de punerea în aplicare a
            directivei privind serviciile, pare să existe o marjă pentru a reduce și mai mult
            barierele la intrarea și la ieșirea de pe piață a întreprinderilor, în special prin
            simplificarea în continuare a sistemului de licențe și autorizații. Reglementarea
            anumitor servicii profesionale (de exemplu, a inginerilor, arhitecților, farmaciștilor și
            avocaților) pare să fie mai severă prin comparație cu alte țări, iar barierele la intrare și
            obstacolele de reglementare pentru meserii par, de asemenea, ridicate. Cu privire la
            serviciilor sectoriale bazate pe rețele, concurența în sectorul feroviar, în special, este
            încă obstrucționată. În acest caz, separarea efectivă a administrării infrastructurii de
            serviciile de transport, ca o condiție preliminară pentru o piață competitivă, este încă
            amânată. Consolidarea rolului de supraveghere al Agenției federale a rețelelor,
            eliminarea subvenționării încrucișate între operatorul de rețea și furnizorii de servicii
            feroviare și deschiderea infrastructurii de vânzări și bilete către concurenți ar favoriza
            concurența pe termen scurt.

     (15)   Realizarea de noi reforme pentru îmbunătățirea accesibilității și a calității sistemului
            de învățământ și de formare profesională va avea un rol cheie pentru garantarea unei
            oferte de mână de lucru calificată corespunzător, inclusiv din perspectiva evoluțiilor
            demografice. Se previzionează o penurie de mână de lucru cu calificare medie și,
            îndeosebi, înaltă, în special în domenii cum sunt matematica, știința și tehnologia.
            Nivelul de studii al tinerilor din Germania, atât în învățământul secundar superior, cât
            și în cel terțiar, se situează sub media UE. Creșterea disponibilității învățământului

RO                                                    5                                                      RO
 ---pagebreak---             preșcolar și a programelor prelungite în școli, precum și facilitarea tranziției între
            diferitele componente ale sistemului școlar pot îmbunătăți rezultatele școlare.

     (16)   Germania și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus5. Pe partea
            bugetară, angajamentele vizează corectarea deficitului excesiv încă din 2011 și
            atingerea deplină a obiectivelor prevăzute de norma bugetară națională în 2011-2012.
            În scopul consolidării stabilității financiare, măsurile includ reglementarea și
            supravegherea eficientă a pieței de capital. Măsurile privind ocuparea forței de muncă
            se concentrează pe participarea pe piața muncii (reforma instrumentelor active pe piața
            muncii, integrarea sporită a specialiștilor cu calificări în străinătate și integrarea
            migranților) și pe educație (Pactul privind învățământul de bază). Măsurile privind
            competitivitatea se concentrează pe sectoarele bazate pe rețele, pe energie și pe
            sectorul serviciilor (respectiv agenția privind transparența pieței pentru sectorul
            energiei electrice și al gazului, un program privind electromobilitatea și creșterea
            finanțării pentru infrastructurile de transporturi), precum și pe educație (inițiativa
            pentru excelență de promovare a instituțiilor de învățământ superior și finanțarea
            pactului universitar). Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului.
            Ele reflectă în mare măsură agenda mai largă de reforme definită în programul de
            stabilitate și în programul național de reformă. Cu toate acestea, mai multe domenii de
            politică nu sunt vizate de angajamentele din cadrul pactului (de exemplu,
            restructurarea Landesbanken sau sarcina fiscală asupra veniturilor salariale) sau sunt
            doar amintite (deschiderea către o concurență sporită a sectorului serviciilor și a
            sectoarelor bazate pe rețele). Angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus au
            fost evaluate și luate în considerare în recomandări.

     (17)   Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă ale
            Germaniei, inclusiv angajamentele asumate de aceasta în cadrul Pactului euro plus6.
            Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică
            socioeconomică și bugetară sustenabilă în Germania, dar și conformitatea lor cu
            normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța
            economică globală a Uniunii Europene printr-o contribuție de la nivelul UE la
            deciziile naționale viitoare. Din această perspectivă, Comisia consideră că strategia
            bugetară a Germaniei trebuie să fie transpusă în practică în forma prevăzută,
            menținând în același timp o consolidare care să încurajeze creșterea. Viitoarele măsuri
            în perioada 2011-2012 ar trebui să se concentreze pe garantarea stabilității sistemului
            financiar (de exemplu, prin restructurarea Landesbanken) și pe consolidarea surselor
            interne de creștere, printr-o participare mai importantă pe piața muncii prin reducerea
            sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale, prin îmbunătățirea accesibilității și a
            calității educației, precum și prin deschiderea sectorului serviciilor, a meseriilor și
            profesiilor și a sectoarelor bazate pe rețele către o concurență sporită.

     (18)   În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea
            Consiliului formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind
            funcționarea Uniunii Europene din 2 decembrie 2009, Consiliul a examinat
            actualizarea pe 2011 a programului de stabilitate al Germaniei, iar avizul său7 se

     5
            Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus se pot găsi în
            SEC(2011) 714.
     6
            SEC(2011) 714.
     7
            Prevăzute la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

RO                                                  6                                                     RO
 ---pagebreak---             reflectă în special în recomandarea de la punctul (1) de mai jos. Ținând seama de
            concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat programul
            național de reformă al Germaniei,

     RECOMANDĂ ca Germania să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

     (1)     Să pună în aplicare strategia bugetară pentru anul 2012 și ulterior, conform
             planificării; să finalizeze aplicarea normei bugetare la nivelul landurilor și să
             consolideze în continuare mecanismul de monitorizare și sancționare aferent
             acesteia; să mențină o traiectorie de consolidare care să încurajeze creșterea, în
             special prin garantarea unor cheltuieli corespunzătoare pentru educație și prin
             sporirea în continuare a eficienței cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al
             îngrijirii pe termen lung.

     (2)     Să soluționeze deficiențele structurale din sectorul financiar, în special prin
             restructurarea acelor Landesbanken care au nevoie de un model de afaceri viabil și
             finanțat corespunzător;

     (3)     Să sporească participarea pe piața muncii printr-un acces mai bun și echitabil la
             sistemele de educație și formare profesională și prin reducerea sarcinii fiscale pentru
             persoanelor slab remunerate, într-o manieră neutră din punct de vedere bugetar; să
             crească numărul de facilități de îngrijire a copiilor cu program normal și a școlilor cu
             program prelungit și să elimine impozitele ridicate, care nu încurajează o a doua
             persoană care contribuie la venitul familiei să muncească;

     (4)     Să elimine restricțiile nejustificate pentru anumite servicii profesionale și pentru
             sectorul meșteșugăresc. în scopul îmbunătățirii concurenței în sectoarele bazate pe
             rețele, să consolideze rolul de supraveghere al Agenției federale a rețelelor în
             sectorul feroviar; și, în contextul „conceptului energetic național” anunțat, să se
             concentreze pe îmbunătățirea rentabilității pe termen lung a legii energiei din surse
             regenerabile, pe asigurarea unei independențe reale a producției de energie de
             transportul acesteia, precum și pe îmbunătățirea interconexiunilor transfrontaliere.

     Adoptat la

                                                 Pentru Consiliu,
                                                 Președintele

RO                                                 7                                                    RO