title: Recomandarea (UE) 2016/1871 a Comisiei din 28 septembrie 2016 adresată Republicii Elene privind măsurile specifice urgente pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

text:
               21.10.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/75

         RECOMANDAREA (UE) 2016/1871 A COMISIEI
   din 28 septembrie 2016
   adresată Republicii Elene privind măsurile specifice urgente pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   Întrucât:

               (1)

               Transferul solicitanților de protecție internațională în Grecia în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul Dublin”) a fost suspendat de către statele membre începând cu 2011, ca urmare a două hotărâri pronunțate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) și, respectiv, de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) (2), în care s-a constatat că sistemul elen de azil prezenta deficiențe care au condus la o încălcare a drepturilor fundamentale ale solicitanților de protecție internațională transferați din alte state membre în Grecia în temeiul Regulamentului (CE) nr. 343/2003 al Consiliului (3).

               (2)

               Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a monitorizat situația din Grecia, de la pronunțarea hotărârii în cauza M.S.S. împotriva Belgiei și a Greciei de către Curtea Europeană a Drepturilor Omului în 2011, pe baza rapoartelor privind progresele înregistrate pe care Grecia trebuie să le prezinte ca dovadă a executării hotărârii judecătorești și pe baza dovezilor din partea ONG-urilor și a organizațiilor internaționale, cum ar fi Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR), care își desfășoară activitatea în Grecia.

               (3)

               Ca urmare a hotărârii M.S.S, Grecia s-a angajat să își reformeze sistemul de azil pe baza unui plan național de acțiune privind reforma azilului și gestionarea migrației, care a fost prezentat în august 2010 și revizuit în ianuarie 2013 (denumit în continuare „planul de acțiune elen”). La 1 octombrie 2015, Grecia a prezentat Consiliului o foaie de parcurs privind punerea în aplicare a mecanismului de transfer și a hotspoturilor, care descrie, de asemenea, anumite acțiuni cărora ar trebui să li se acorde prioritate pentru a se asigura punerea în aplicare a celorlalte acțiuni care au fost convenite în materie de azil și de primire.

               (4)

               În același timp, actuala criză a refugiaților și a migrației continuă să pună o presiune asupra sistemelor de azil și de migrație din Grecia, dat fiind că aceasta este țara principală de primă intrare pe ruta est-mediteraneeană. Din luna ianuarie până la 12 septembrie 2016, au sosit neregulamentar în Grecia 165 202 migranți (4). Chiar dacă Declarația UE-Turcia (5) a condus la o scădere semnificativă a numărului de sosiri zilnice în Grecia din Turcia (6), aceasta a generat și noi responsabilități în sarcina autorităților elene. În plus, situația din Grecia s-a modificat semnificativ și în urma închiderii de facto a rutei Balcanilor de Vest, resortisanții țărilor terțe fiind astfel împiedicați să își continue călătoria. În consecință, 60 528 de resortisanți din țări terțe care au intrat neregulamentar în Grecia au rămas blocați în această țară (7). În același timp, mecanismele de transfer nu au fost încă puse în aplicare pe deplin de statele membre și au eliberat doar parțial Grecia de presiunea cu care se confruntă (8).

               (5)

               La 10 februarie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene o primă recomandare privind măsurile de urgență pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin (denumită în continuare „prima recomandare”) (9). La 15 iunie 2016, Comisia a adresat Republicii Elene o a doua recomandare privind măsurile de urgență pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului Dublin (denumită în continuare „a doua recomandare”) (10). În recomandări se concluziona că situația din Grecia trebuia în continuare să fie îmbunătățită considerabil înainte ca o nouă evaluare să poată fi făcută de către Comisie cu privire la posibilitatea reluării transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin.

               (6)

               La 14 iulie 2016, Comisia a primit din partea Greciei informații care alcătuiau o imagine generală asupra situației solicitanților de azil în Grecia și a progreselor înregistrate cu privire la chestiunile nesoluționate identificate în cea de a doua recomandare.

               (7)

               Autoritățile elene au primit 28 752 de cereri de azil în perioada 1 ianuarie-18 septembrie 2016. La 1 septembrie 2016, Grecia a informat Comisia despre încheierea cu succes a „exercițiului de preînregistrare” care începuse la 8 iunie 2016 (11). Scopul acestui exercițiu a fost de a înregistra toți resortisanții țărilor terțe care sosiseră în mod neregulamentar în Grecia înainte de 20 martie 2016 și care își exprimaseră dorința de a solicita protecție internațională, dar care nu fuseseră încă direcționați către procedura de azil de către autoritățile elene. Potrivit informațiilor disponibile (12), autoritățile elene au preînregistrat 27 592 de persoane pe continent în lunile iunie și iulie 2016 ca solicitanți de azil care urmau să depună o cerere în acest sens. Procesul de depunere a acestor cereri a început la 1 septembrie 2016. De la 20 martie până la 18 septembrie 2016, alte 15 253 de persoane au fost preînregistrate pe insule, din care 6 298 au depus deja o cerere de azil.

               (8)

               Prin scrisoarea din 19 septembrie 2016, Grecia a furnizat Comisiei informații suplimentare referitoare la situația de ultimă oră a solicitanților de azil în Grecia și la progresele pe care le-a făcut pentru a-și reforma sistemul de azil. Grecia și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la o posibilă reluare a transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, având în vedere numărul actual de migranți blocați în Grecia, majoritatea acestora fiind în prezent direcționați către procedura de azil, și provocările cu care se confruntă în punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia. De asemenea, Grecia a subliniat că numărul de transferuri din Grecia către alte state membre rămâne cu mult sub nivelul prevăzut în deciziile de transfer.

               (9)

               Comisia a constatat progresele pe care le-a făcut Grecia pentru a asigura transpunerea în legislația națională a noilor dispoziții din Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului (13) reformată privind procedurile de azil și a unor dispoziții din Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) reformată privind condițiile de primire. O nouă lege (Legea 4375/2016) a fost adoptată de Parlamentul elen la 3 aprilie 2016, dar nu toate dispozițiile au intrat în vigoare (15). La 22 iunie 2016, Parlamentul a aprobat un proiect de modificare a Legii 4375/2016, care, printre altele, a modificat dispozițiile referitoare la componența comitetelor de apel și la dreptul solicitanților de azil la o audiere în fața acestor comitete (Legea 4399/2016) (16). La 31 august 2016, Parlamentul Greciei a adoptat, de asemenea, o lege privind copiii refugiați cu vârstă școlară care se află în Grecia (Legea 4415/2016) (17).

               (10)

               De la adoptarea celor două recomandări, Grecia și-a mărit în mod semnificativ capacitatea totală de primire, atât a migranților aflați în situație neregulamentară, cât și a solicitanților de protecție internațională. Potrivit informațiilor comunicate zilnic de autoritățile elene, la 14 septembrie 2016 existau 62 987 de locuri disponibile în centre de primire temporară, atât pentru migranții în situație neregulamentară, cât și pentru solicitanții de protecție internațională din Grecia (18). La 14 iulie 2016, Grecia a informat Comisia că este „în măsură să ofere adăpost, hrană și toate serviciile de bază pentru marea majoritate a migranților în situație neregulamentară și a solicitanților de azil blocați în Grecia” și că se angajează să „furnizeze un standard de viață corespunzător pentru întreaga populație de refugiați”.

               (11)

               În plus, la data de 14 iulie, Grecia a furnizat informații cu privire la intenția de a spori capacitatea de cazare pentru solicitanții vulnerabili, în special pentru minorii neînsoțiți. Grecia intenționa să creeze încă 700 de locuri până la sfârșitul verii, în plus față de cele 622 de locuri care existau în iulie, și, cu sprijin financiar din partea UE, să utilizeze spații separate în amplasamentele existente, până la identificarea de noi amplasamente pentru minorii neînsoțiți. Însă obiectivul nu a fost atins: la 19 septembrie 2016, Grecia a informat Comisia că dispune de 891 de locuri în adăposturi pentru minorii neînsoțiți. Aceste centre sunt pline în prezent și există o listă de așteptare pentru 1 487 de minori neînsoțiți care trebuie plasați în centre adecvate (19). Prin urmare, progresele sunt lente în acest domeniu și este clar că Grecia trebuie să își intensifice eforturile pentru a se asigura că dispune de un număr corespunzător de centre de primire pentru minorii neînsoțiți și pentru a răspunde cererii de cazare a acestora.

               (12)

               În plus, există în continuare provocări importante în ceea ce privește persoanele nou sosite în insulele din Marea Egee. Capacitatea maximă de primire este în continuare de 7 450 de locuri, în timp ce numărul total de migranți înregistrați pe insule era, la data de 27 septembrie 2016, de 13 863 de persoane. Ritmul redus, deși continuu, de sosire a migranților generează preocupări în materie de siguranță, securitate și igienă și creează condiții inadecvate pentru grupurile vulnerabile.

               (13)

               În plus, majoritatea centrelor din Grecia sunt doar temporare, iar unele centre asigură doar condițiile de primire de bază pentru cei cazați, cum ar fi hrană, apă, salubritate și îngrijiri medicale de bază. Acest lucru poate fi suficient pentru o perioadă foarte scurtă de timp, până când persoanele pot fi mutate în centre mai bune, însă unele centre sunt încă departe de a îndeplini cerințele prevăzute în Directiva 2013/33/UE privind condițiile de primire pentru solicitanții de protecție internațională.

               (14)

               În ianuarie 2016, Comisia și UNHCR au semnat un acord de delegare pentru o sumă totală de 80 de milioane EUR pentru a crea 20 000 de locuri de cazare deschise (sisteme de închiriat apartamente, bonuri valorice pentru hoteluri și familii-gazdă), în principal pentru solicitanții de protecție internațională care sunt eligibili pentru transfer (20). Acordul de delegare a fost revizuit în iulie 2016 pentru a include în sistemul de cazare și posibilitatea de a crea locuri în amplasamente gestionate de UNHCR și pentru a clarifica în text faptul că grupul-țintă al sistemului de cazare cuprinde nu numai candidații pentru transfer, ci și alte categorii de solicitanți de azil. Începând din luna iunie, numărul locurilor de cazare disponibile a crescut semnificativ (cu aproximativ 5 600). Din cele 20 000 de locuri alocate în decembrie 2015 de UNHCR pentru solicitanții eligibili pentru transfer în cadrul sistemului de închiriere, la 19 septembrie erau disponibile 12 045 de locuri, dintre care 3 404 locuri în hoteluri/clădiri întregi, 6 559 de locuri în apartamente, 385 de locuri în familii-gazdă și 507 locuri în centre special amenajate pentru minorii neînsoțiți (21).

               (15)

               Rezultă din cele de mai sus că Grecia trebuie să continue să facă progrese în ceea ce privește crearea unui număr suficient și adecvat de locuri de cazare în capacități de primire permanente și deschise, speciale pentru solicitanții de azil, la standarde corespunzătoare. Potrivit informațiilor furnizate de Grecia în scrisoarea din 25 august, capacitatea totală planificată a celor 39 de amplasamente permanente din partea continentală este estimată la aproximativ 32 700 de locuri. În scrisoarea din 19 septembrie, Grecia a afirmat că au fost identificate și vor fi renovate integral aceste noi amplasamente în care se asigură condiții de trai decente în conformitate cu standardele UE. Este imperativ ca Grecia să pună efectiv în aplicare aceste planuri, în regim de urgență și, având în vedere faptul că anumite centre temporare vor fi transformate în centre permanente, se menține și o capacitate suficientă în ceea ce privește spațiile temporare, pentru a se răspunde unui eventual deficit de capacitate rezultat din afluxuri neașteptate. Mai mult, așa cum s-a solicitat în a doua recomandare, este necesar ca autoritățile elene să furnizeze date mai exacte cu privire la capacitatea de primire și o evaluare cuprinzătoare și actualizată în mod continuu a nevoilor în ceea ce privește capacitatea totală de primire și natura acesteia.

               (16)

               S-au observat îmbunătățiri substanțiale în ceea ce privește înființarea oficiilor regionale pentru azil. Legislația Greciei prevede instituirea de oficii regionale pentru azil în regiunile Attica, Salonic, Tracia, Epir, Tesalia, Grecia de Vest, Creta, Lesbos, Chios, Samos, Leros și Rodos (22). De asemenea, printr-o decizie a directorului Serviciului pentru azil se pot înființa unități de azil autonome pentru a se acoperi nevoile din ce în ce mai mari ale Serviciului pentru azil. În prezent funcționează opt oficii regionale, și anume cele din regiunile Attica, Tracia, Salonic, Lesbos, Samos și Rodos. În plus, au fost instituite două unități de azil suplimentare în Chios și Kos, numărul total al unităților de azil ajungând la cinci. După cum prevede legea, încă trei oficii regionale pentru azil urmează să devină operaționale în regiunile Kos, Epir (Ioannina), Creta (Heraklion) și Tesalia (Volos). În plus, unitatea de azil din Grecia Occidentală (Patras) trebuie să fie transformată în oficiu regional pentru azil. În Alimos a fost creată o unitate specială pentru transferuri, care este operațională din 26 septembrie 2016.

               (17)

               În rapoartele lor, autoritățile elene au informat Comisia, de asemenea, că în vederea măririi capacității de prelucrare a Serviciului pentru azil, se recrutează în prezent personal suplimentar. Potrivit informațiilor transmise la data de 14 iulie 2016, Serviciul pentru azil avea în acel moment 350 de angajați, de două ori mai mulți decât în 2015. O treime dintre aceștia sunt angajați cu contracte pe perioadă determinată, finanțate din diferite surse din UE și SEE. Parlamentul elen a aprobat crearea a 300 de noi posturi a permanente, care urmează să fie ocupate în cursul lunilor următoare. Acest număr se adaugă personalului angajat pe perioadă determinată de către UNHCR și experților din statele membre detașați în prezent la Serviciul elen pentru azil prin intermediul Biroului European de Sprijin pentru Azil pentru o perioadă determinată de timp.

               (18)

               Pentru a trata cererile de azil depuse de solicitanții de azil preînregistrați recent, Serviciul pentru azil intenționează să recruteze treptat, de la mijlocul lunii septembrie și până la jumătatea lunii noiembrie, 177 de persoane pentru a spori capacitatea de înregistrare și de prelucrare a cererilor, astfel: 56 de agenți vor înregistra solicitanți eligibili pentru transfer, 25 de agenți vor înregistra cereri care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului Dublin, 7 agenți vor trata cazurile vădit neîntemeiate în cadrul unei proceduri accelerate, 60 de agenți vor înregistra și prelucra cererile de protecție internațională în cadrul procedurii ordinare, iar 29 de agenți vor îndeplini diverse sarcini administrative și de natură statistică.

               (19)

               Având în vedere creșterea considerabilă a numărului de solicitanți de azil direcționați către procedura de azil în Grecia, este clar că efectivele actuale și cele planificate ale Serviciului pentru azil sunt încă departe de a atinge nivelul efectivelor necesare pentru prelucrarea cazurilor actuale și eventual a celor viitoare în mod adecvat, în special întrucât Grecia a anunțat în luna iulie că examinarea cererilor depuse ar putea dura până la trei ani. Autoritățile elene au precizat, în scrisoarea din 14 iulie 2016, că nu este fezabilă o creștere mai rapidă a personalului din cauza lipsei angajaților cu experiență care să formeze, să îndrume și să supravegheze personalul nou recrutat. Cu toate acestea, ar fi important să se asigure suplimentarea considerabilă a personalului și a resurselor materiale de care beneficiază Serviciul pentru azil pentru ca acesta să poată prelucra numărul tot mai mare de cereri de azil. În acest scop, ar trebui realizată o evaluare completă și continuă a nevoilor, care să țină seama de numărul de cereri de azil care sunt în curs de soluționare și care pot fi tratate de Serviciul elen pentru azil în orice moment și de numărul de angajați de care este nevoie sau se presupune că va fi nevoie pentru a prelucra respectivele cereri. Acest lucru va permite nu numai estimarea resurselor umane necesare pentru Serviciul pentru azil, ci și evaluarea modului în care Comisia, agențiile sale și statele membre ar putea acorda asistență Greciei în ceea ce privește tratarea acestor cereri într-un termen mai scurt.

               (20)

               În conformitate cu hotărârea M.S.S, solicitanții de azil trebuie să aibă un acces efectiv la căi de atac împotriva unei decizii negative cu privire la cererea lor. În această privință s-au realizat progrese importante. Legea 4375/2016, adoptată în aprilie 2016, a instituit Autoritatea de apel și comitetele de apel. Ar trebui înființate un număr adecvat de comitete de apel, astfel încât Autoritatea de apel să fie pe deplin operațională până la sfârșitul anului 2016.

               (21)

               Recent adoptata Lege 4399/2016 instituie noi comitete de apel. Acestea sunt responsabile de examinarea tuturor căilor de atac depuse începând cu 24 iunie 2016 împotriva deciziilor emise de Serviciului elen pentru azil. Ca o prioritate, comitetele de apel se concentrează în principal pe cazurile introduse în insulele grecești, astfel încât să contribuie la punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia. Primele decizii ale noilor comitete de apel au fost emise la jumătatea lunii august. În prezent, există cinci astfel de comitete. Legea 4399/2016 a modificat, de asemenea, structura acestor comitete care sunt alcătuite în prezent din trei membri: doi judecători din cadrul Tribunalului administrativ și un cetățean grec cu pregătire și experiență relevantă, care urmează să fie propus de UNHCR sau de Comitetul național pentru drepturile omului.

               (22)

               Comitetele de apel anterioare, care au fost create pentru a soluționa căile de atac restante în materie de azil din Grecia, au primit inițial un mandat suplimentar, și anume de a soluționa, pe lângă căile de atac privind fondul deciziilor adoptate în primă instanță, și căile de atac împotriva deciziilor întemeiate pe considerente de admisibilitate, ca parte a Declarației UE-Turcia. Crearea, în luna iunie, a unor de noi comitete de apel ar trebui să ușureze sarcina celor 20 de comitete de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante, permițându-le să accelereze ritmul acestor proceduri restante.

               (23)

               S-au înregistrat progrese suplimentare cu privire la numărul mare de căi de atac restante introduse în temeiul „vechii proceduri” reglementate prin Decretul prezidențial 114/2010. La data de 21 septembrie 2016 existau aproximativ 8 075 de cazuri restante (în scădere față de un total de aproximativ 51 000 de cazuri considerate restante la începutul anului 2013 și față de aproximativ 13 975 de cazuri restante în iunie 2016). Autoritățile elene au acordat permise în scopuri umanitare persoanelor care au așteptat o perioadă lungă de timp soluționarea cererilor de azil depuse și care erau eligibile pentru a obține permise de ședere din motive umanitare sau din alte motive excepționale, în conformitate cu Legea elenă 4375/2016. Permisele de ședere se eliberează pentru o perioadă de doi ani și pot fi reînnoite (23). Titularii acestor permise au aceleași drepturi și beneficii ca persoanele cărora li s-a acordat statutul de protecție subsidiară în Grecia (24), nemaifiind considerați solicitanți de azil. În cazul unora dintre căile de atac restante, se examinează totuși cererea pe fond. În pofida progreselor considerabile realizate de la prima recomandare, Grecia ar trebui să își continue eforturile de a finaliza soluționarea căilor de atac restante, pentru a se asigura că solicitanții care au depus o cale de atac care nu a fost soluționată au posibilitatea de a-și exercita dreptul la o cale de atac eficientă.

               (24)

               Având în vedere creșterea semnificativă a numărului de cereri depuse în Grecia de la punerea în practică a Declarației UE-Turcia, este cu atât mai important să existe o autoritate de apel care să dispună de tot personalul necesar și să aibă capacitatea de a face față creșterii semnificative prevăzute a numărului de căi de atac. Ar trebui să se efectueze o evaluare continuă a nevoilor, de asemenea, pe baza numărului de căi de atac care sunt în curs de soluționare la diferitele organisme de soluționare a căilor de atac și care probabil că vor fi soluționate de către acestea.

               (25)

               În noua lege (Legea 4375/2016) sunt incluse prevederi privind furnizarea de asistență juridică gratuită pentru solicitanți în etapa căilor de atac. Cu toate acestea, nu au fost luate toate măsurile de punere în aplicare a acestei legi. La 9 septembrie 2016, a fost adoptată o decizie ministerială de punere în aplicare a prevederii privind asistența juridică gratuită din Legea 4375/2016 și, potrivit autorităților elene, după adoptarea deciziei ar trebui adoptate rapid toate măsurile necesare pentru a oferi asistență juridică gratuită în Grecia tuturor solicitanților în etapa căilor de atac. Fondurile destinate punerii în aplicare a asistenței juridice gratuite au fost asigurate prin intermediul programelor naționale derulate în cadrul Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI). În plus, în cadrul finanțării FAMI de asistență de urgență, UNHCR a beneficiat de un acord de grant în valoare totală de 30 de milioane EUR (25). UNHCR folosește această finanțare, printre altele, pentru a oferi asistență juridică gratuită solicitanților de protecție internațională în etapa căilor de atac, până la începutul anului 2017, când urmează ca autoritățile elene să pună în aplicare propriul sistem de asistență judiciară gratuită. La 19 septembrie, Grecia a informat Comisia că, până la începutul anului 2017, va fi întocmită lista avocaților, care va fi gestionată de Serviciul pentru azil. Grecia ar trebui să adopte fără întârziere măsurile necesare pentru garantarea dreptului la asistență juridică gratuită în cadrul procedurii de azil.

               (26)

               Noua lege 4375/2016 prevede instituirea Direcției de primire și a Direcției de integrare socială, ambele incluzând servicii specializate pentru primirea și integrarea minorilor neînsoțiți în cadrul Ministerului de Interne și Reconstrucție Administrativă, inclusiv asigurarea unui reprezentant. Cu toate acestea, autoritățile elene nu au adoptat încă măsuri de punere în aplicare pentru a se asigura că minorii neînsoțiți beneficiază de garanții procedurale și de condiții de primire corespunzătoare. Deși guvernul elen a adoptat deja o decizie ministerială în ceea ce privește evaluarea vârstei minorilor neînsoțiți care solicită azil (26), trebuie să se adopte și un decret prezidențial, care să includă dispoziții privind un sistem eficient de tutelă.

               (27)

               ONG-urile și-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că mulți copii din Grecia nu au acces la educație. S-au înregistrat progrese în acest sens, prin adoptarea, în august 2016, a Legii 4415/2016, care are ca scop, printre altele, să le asigure sprijin psihosocial și educațional copiilor ai căror părinți sunt solicitanți de azil, precum și o integrare fără dificultăți în sistemul de învățământ din Grecia a celor care vor rămâne în Grecia, în urma unei perioade de tranziție, pregătitoare. Este esențial ca acest cadru juridic să fie pus în aplicare în mod eficient și integral, în regim de urgență. În plus, potrivit unor ONG-uri, situația minorilor neînsoțiți este în general precară, unele organizații invocând faptul că aceștia sunt încă ținuți în centre de cazare a străinilor luați în custodie publică, pentru perioade îndelungate, în locuri insalubre și aglomerate, fără a avea un reprezentant sau acces la asistență judiciară, până când li se găsește o cazare adecvată (27). Astfel cum se menționează în considerentul 11, lipsa de facilități de cazare adecvate pentru minori este o problemă importantă care trebuie remediată urgent.

               (28)

               Comisia Europeană a acordat fonduri substanțiale Greciei pentru a o sprijini în eforturile de a-și aduce sistemul de management în materie de azil la nivelul standardelor Uniunii Europene. De la începutul anului 2015, Greciei i-au fost alocate peste 352 de milioane EUR cu titlu de asistență de urgență prin intermediul fondurilor pentru afaceri interne [FAMI și Fondul pentru securitate internă (FSI)], fie direct autorităților elene, fie prin intermediul agențiilor Uniunii și al organizațiilor internaționale care operează în Grecia. Din această sumă, aproximativ 90 de milioane EUR au fost atribuite în mod direct autorităților elene în iulie 2016 pentru a consolida capacitatea acestora de a îmbunătăți condițiile de trai și de a furniza servicii de asistență medicală primară în centrele de cazare pentru refugiați, precum și de a le oferi servicii de primire și de asistență medicală migranților. Organizațiile umanitare partenere primesc, de asemenea, o finanțare substanțială (aproximativ 198 de milioane EUR) prin instrumentul de sprijin de urgență, recent instituit, care vizează să acopere nevoile umanitare de bază ale migranților și ale refugiaților. Această finanțare contribuie la punerea în aplicare a unui plan de intervenție de urgență elaborat împreună cu Comisia, autoritățile elene și părțile interesate relevante, pentru a aborda la fața locului actuala situație umanitară și punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia.

               (29)

               Asistența de urgență se adaugă la suma de 509 milioane EUR alocată Greciei pentru perioada 2014-2020 prin intermediul programelor sale naționale din cadrul FAMI și FSI, Grecia devenind astfel primul stat membru al UE care a beneficiat de fonduri UE pentru afaceri interne.

               (30)

               Grecia ar trebui să se asigure că aceste resurse financiare sunt utilizate în modul cel mai eficient și mai eficace cu putință și fără întârziere. În acest scop, ar trebui finalizată de urgență actuala revizuire a programelor naționale ale Greciei din cadrul fondurilor pentru afaceri interne (FAMI, FSI), pentru a le adapta la noile priorități. Revizuirea programului național FAMI este aproape încheiată, rămânând câteva chestiuni nesoluționate care trebuie abordate înainte de procesul de aprobare, care urmează a fi lansat în curând. În ceea ce privește revizuirea programului național FSI, care este mai puțin avansată, ar trebui prezentată de urgență Comisiei o versiune revizuită a programului, pentru consultare formală. În ceea ce privește autoritatea responsabilă cu gestionarea acestor fonduri, care a fost transferată din cadrul Ministerului de Interne și Reconstrucție Administrativă în cadrul Ministerului Economiei, Dezvoltării și Turismului, Grecia ar trebui să notifice acum, fără întârzieri suplimentare, încheierea procedurii de desemnare oficială a noii autorități responsabile, în conformitate cu cerințele stabilite în temeiul juridic.

               (31)

               După cum s-a recunoscut în Comunicarea Comisiei din 4 martie 2016 intitulată „Înapoi la Schengen” (28), asigurarea unei bune funcționări a sistemului Dublin reprezintă o parte indispensabilă a unor eforturi mai ample necesare pentru a stabiliza politica în materie de azil, migrație și frontiere. În urma acestor eforturi, spațiul Schengen ar trebui să funcționeze normal. Prin urmare, este important ca Grecia să ia de urgență măsurile restante identificate în prezenta recomandare. În același timp, reformarea Regulamentului Dublin, astfel cum a fost propusă de Comisie (29), bazată pe obiectivul de solidaritate și de repartizare echitabilă a sarcinilor între statele membre, ar trebui să reprezinte o prioritate. Negocierile cu privire la această propunere sunt în curs.

               (32)

               Rapoartele transmise cu regularitate de Grecia cu privire la progresele realizate în ceea ce privește desfășurarea acestor acțiuni și alte elemente pertinente, cum ar fi informațiile care urmează să fie furnizate de UNCHR și de alte organizații relevante, vor fi esențiale pentru a se stabili în mod corect dacă sunt îndeplinite condițiile necesare pentru ca statele membre să reia transferurile individuale către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin, ținându-se seama de faptul că volumul transferurilor și categoriile de persoane transferate ar trebui să corespundă progreselor realizate în mod concret. După cum se prevede în prezenta recomandare, Grecia ar trebui să prezinte, până la 31 octombrie 2016, un raport actualizat.

               (33)

               Comisia recunoaște progresele importante realizate de Grecia, cu sprijinul Comisiei, al Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO), al statelor membre și al organizațiilor internaționale și neguvernamentale (ONG-uri), în ceea ce privește îmbunătățirea funcționării sistemului său de azil de la adoptarea celor două recomandări. Grecia a depus eforturi considerabile pentru a institui structuri instituționale și juridice esențiale pentru buna funcționare a sistemului de azil. Comisia recunoaște, în special, faptul că Grecia a luat măsuri importante pentru a canaliza cea mai mare parte a migranților aflați în situație neregulamentară către procedura de azil sau de returnare prin exercițiul de preînregistrare. De asemenea, Grecia și-a sporit atât capacitatea generală de primire, cât și capacitatea Serviciului pentru azil, a redus în mod semnificativ numărul de cazuri restante în etapa căilor de atac, a instituit noi comitete de apel și a adoptat un cadru juridic privind asistența juridică gratuită și accesul minorilor la învățământul public.

               (34)

               Cu toate acestea, Grecia se confruntă în continuare cu o situație dificilă în gestionarea numărului mare de noi solicitanți de azil, determinată în special de punerea în aplicare a exercițiului de preînregistrare și de sosirea continuă și neregulamentară de migranți, deși la niveluri mai reduse decât nivelurile înregistrate înainte de luna martie 2016. În plus, există alte măsuri importante care trebuie adoptate pentru a remedia deficiențele sistemice cu care se confruntă încă sistemul elen de azil, în special din cauza capacității insuficiente de primire. Pe baza progreselor înregistrate în continuare, o viitoare reluare a transferurilor către Grecia în temeiul Regulamentului Dublin ar trebui să țină seama de impactul pe care această situație dificilă îl are asupra funcționării globale a sistemului de azil și ar trebui, prin urmare, să înceapă treptat, analizându-se fiecare caz în parte. În acest sens, ar trebui să se evite situația în care Grecia este supusă unei poveri insuportabile.

               (35)

               Prezenta recomandare stabilește măsurile pe care autoritățile elene trebuie să le adopte sau să le susțină, astfel încât să se poată recomanda reluarea treptată a transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin până la sfârșitul lunii decembrie 2016. Având în vedere acest obiectiv, Grecia ar trebui să adopte urgent toate măsurile stabilite în prezenta recomandare. Comisia intenționează să analizeze progresele realizate în acest sens și să emită noi recomandări în decembrie 2016. Comisia ar putea indica, prin aceste recomandări, domeniul de aplicare și natura pe care le consideră adecvate pentru un astfel de proces de reluare treptată a transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, ținând seama, în special, de nevoile specifice ale solicitanților vulnerabili și având în vedere modul în care procesul ar putea fi gestionat, în strânsă colaborare cu autoritățile elene.

               (36)

               Responsabilitatea de a decide asupra reluării transferurilor în cazuri individuale aparține exclusiv autorităților statelor membre sub controlul instanțelor, care pot face trimiteri preliminare la Curtea de Justiție cu privire la interpretarea Regulamentului Dublin,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

      Condițiile și centrele de primire

               (1)

               Grecia ar trebui să își continue eforturile pentru a se asigura că există suficiente centre de primire pentru a-i caza pe toți solicitanții de protecție internațională de pe teritoriul său și că în toate aceste centre de primire se respectă standardele prevăzute în dreptul Uniunii, în special în Directiva 2013/33/UE, în ceea ce privește condițiile de primire. Grecia ar trebui, ca o prioritate absolută:

                           (a)

                           să pună pe deplin în aplicare planurile referitoare la centrele de primire deschise permanente în care să poată fi cazați toți solicitanții de protecție internațională pe care îi primește sau pe care este probabil să îi primească, precum și persoanele aflate în întreținerea acestora, pe durata procesului de azil;

                           (b)

                           să creeze locurile de cazare suplimentare necesare pentru minorii neînsoțiți, astfel încât să se garanteze faptul că toți minorii neînsoțiți care solicită azil sunt plasați imediat în condiții corespunzătoare de cazare și nu sunt ținuți în condiții precare, în centre de cazare a străinilor luați în custodie publică, precum și să se asigure menținerea acestor centre;

                           (c)

                           să pună efectiv în aplicare noile norme legislative privind accesul minorilor la sistemul public de educație pe întreaga durată a procedurii de azil;

                           (d)

                           să se asigure că solicitanții primesc îngrijirile medicale necesare, care includ, cel puțin, îngrijirile medicale de urgență și tratamentul de bază al bolilor și al afecțiunilor mintale grave.

                     Grecia ar trebui, de asemenea, să se asigure că, pe lângă centrele permanente, există și un număr corespunzător de centre de primire deschise temporare care sunt puse la dispoziție sau care pot fi puse la dispoziție în cel mai scurt timp, pentru a permite cazarea, în condiții adecvate, a unor afluxuri neașteptate de solicitanți de protecție internațională și a persoanelor aflate în întreținerea lor.
               Autoritățile elene ar trebui să efectueze o evaluare amplă a nevoilor în ceea ce privește capacitatea totală de primire, precum și natura acestei capacități și să actualizeze în permanență această evaluare în funcție de noile evoluții. Autoritățile elene ar trebui, de asemenea, să asigure gestionarea și coordonarea eficace și continuă a tuturor centrelor de primire, inclusiv a hotspoturilor, și să garanteze că ministerele de resort dispun de resurse adecvate în acest scop.

      Accesul la procedura de azil în primă instanță și resursele pentru această procedură

               (2)

               Grecia ar trebui să depună în continuare eforturi pentru a se asigura că toți solicitanții de protecție internațională au acces efectiv la procedura de azil, în special prin:

                           (a)

                           identificarea numărului de angajați de care ar avea nevoie Serviciul pentru azil ca să prelucreze cererile de azil primite, în termenul de șase luni prevăzut în Directiva 2013/32/UE privind procedurile de azil;

                           (b)

                           accelerarea urgentă a recrutării de personal în cadrul Serviciului pentru azil astfel încât acesta să poată prelucra, cât mai curând posibil, în mod eficient și în timp util, toate cererile de protecție internațională;

                           (c)

                           crearea unor oficii regionale pentru azil suplimentare în regiunile Leros, Creta (Heraklion), Tesalia și Epir (Volos și Ioannina) și transformarea unităților de azil care sunt în prezent operaționale în Leros și Grecia Occidentală (Patras) în oficii regionale pentru azil, astfel cum prevede legea.

                     Evaluarea nevoilor, menționată la litera (a), ar trebui să fie actualizată în permanență și să conțină informații privind numărul de persoane recrutate.

      Autoritatea de apel

               (3)

               Grecia ar trebui să își continue eforturile pentru a se asigura că sunt disponibile căi de atac efective pentru toți solicitanții de protecție internațională, în special prin asigurarea următoarelor aspecte:

                           (a)

                           funcționarea la capacitate maximă a noii Autorități de apel, prin instituirea numărului corespunzător de comitete de apel;

                           (b)

                           resurse umane adecvate pentru Autoritatea de apel și comitetele de apel, astfel încât să se soluționeze toate căile de atac în curs și cele viitoare, inclusiv căile de atac întemeiate pe Declarația UE-Turcia;

                           (c)

                           soluționarea tuturor cererilor pendinte de control judiciar al deciziilor administrative cât mai curând posibil și, în orice caz, până la sfârșitul anului 2016.

                     Autoritățile elene ar trebui să identifice, pe baza evaluării complete și permanente a nevoilor, numărul de comitete de apel din cadrul noii Autorități de apel de care este nevoie pentru a examina toate căile de atac înaintate de solicitanții de protecție internațională, precum și resursele umane necesare pentru a asigura în continuare buna funcționare a comitetelor respective.

      Asistența juridică

               (4)

               Grecia ar trebui să se asigure că este efectiv pus în practică cadrul juridic în materie de acces la asistență juridică gratuită și că toți solicitanții de azil beneficiază de asistența juridică necesară pentru controlul jurisdicțional al deciziilor administrative privind cererile de protecție internațională. În special, Grecia ar trebui:

                           (a)

                           să pună în aplicare în mod efectiv decizia ministerială privind furnizarea de servicii de asistență juridică gratuită;

                           (b)

                           să instituie fără întârziere un contract pentru un registru cu avocații care pot oferi aceste servicii solicitanților în etapa căii de atac în Grecia.

      Tratamentul minorilor neînsoțiți și al persoanelor vulnerabile pe durata procedurii de azil

               (5)

               Grecia ar trebui să asigure instituirea unor structuri adecvate pentru identificarea și tratarea solicitanților vulnerabili, inclusiv a minorilor neînsoțiți. În special, Grecia ar trebui:

                           (a)

                           să instituie o procedură de tutelă adecvată prin adoptarea decretului prezidențial necesar pentru punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Legea 4375/2016;

                           (b)

                           să stabilească și să recruteze personalul necesar pentru Direcția de primire și Departamentul pentru protecția minorilor neînsoțiți astfel încât să ofere de urgență garanțiile necesare în conformitate cu acquis-ul în materie de azil privind regăsirea familiei și reprezentarea în justiție;

                           (c)

                           să se asigure că procedurile de identificare a solicitanților cu nevoi speciale în materie de procedură și de primire sunt puse în practică, astfel încât respectivii solicitanți să dispună de sprijin psihosocial, în special în cazul în care aceștia au fost victime ale violenței și exploatării sexuale sau ale traficului de persoane.

      Utilizarea finanțării din partea UE în cadrul programelor naționale

               (6)

               Grecia ar trebui să se asigure că fondurile substanțiale din partea UE sunt pe deplin utilizate, în special prin mobilizarea fără întârziere a resurselor disponibile în temeiul programelor naționale FAMI și FSI și prin explorarea finanțării complementare din fondurile structurale. În acest context, Grecia ar trebui să finalizeze de urgență revizuirea în curs a programelor naționale, pentru a le adapta mai bine la noile priorități, și să trimită fără întârziere informații privind finalizarea procesului de desemnare oficială a noii autorități responsabile, în conformitate cu cerințele stabilite în temeiul juridic.

      Raportarea acțiunilor întreprinse

               (7)

               Greciei i solicită să prezinte, până la 31 octombrie 2016, un raport referitor la progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări și a recomandărilor din 15 iunie și 10 februarie 2016. Raportul ar trebui să includă, de asemenea, o descriere a acțiunilor întreprinse pentru remedierea deficiențelor nesoluționate, identificate în prezenta recomandare, inclusiv modul în care autoritățile elene au pus la dispoziție sau plănuiesc să pună la dispoziție resursele umane și materiale necesare menționate la punctele 1-5 din prezenta recomandare. Aceste rapoarte ar trebui, de asemenea, să conțină o descriere a evaluărilor continue ale nevoilor menționate la punctele 1-3 din prezenta recomandare. În plus, rapoartele ar trebui să includă următoarele informații:

                           (a)

                           capacitatea totală permanentă și temporară, actuală și planificată pentru găzduirea solicitanților de protecție internațională și natura acestei capacități;

                           (b)

                           numărul total de cereri de azil pe rol în primă instanță;

                           (c)

                           date cuprinzătoare cu privire la toate căile de atac pendinte și deciziile pronunțate în căile de atac, inclusiv privind admisibilitatea, atât de către noile comitete de apel, cât și de către comitetele de apel responsabile de soluționarea căilor de atac restante;

                           (d)

                           efectivele de personal totale actuale și planificate pentru prelucrarea cererilor de azil înregistrate la Serviciul pentru azil și pentru Direcția de primire; și

                           (e)

                           efectivele de personal totale actuale și planificate și numărul de comitete pe care Autoritatea de apel le-a pus treptat în funcțiune.

      Adoptată la Bruxelles, 28 septembrie 2016.

            Pentru Comisie

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Membru al Comisiei

      (1)  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).

      (2)  M.S.S/Belgia și Grecia (nr. 30696/09) și N.S./Secretary of State for the Home Department, C-411/10 și C-493/10.

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 343/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (JO L 50, 25.2.2003, p. 1), înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 604/2013.

      (4)  Datele Frontex din 12 septembrie 2016.

      (5)  Declarația UE-Turcia, 18 martie 2016.

      (6)  A se vedea rapoartele Comisiei privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Declarației UETurcia, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, site accesat la 27 septembrie 2016.

      (8)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, Al șaselea raport privind transferul și relocarea, COM(2016) 636 final.

      (9)  Recomandarea Comisiei din 10 februarie 2016 adresată Republicii Elene privind măsurile urgente pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 – C(2016) 871 final.

      (10)  Recomandarea Comisiei din 15 iunie 2016 adresată Republicii Elene privind măsurile urgente pe care trebuie să le ia Grecia în vederea reluării transferurilor în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (JO L 180, 29.6.2013, p. 60).

      (14)  Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

      (15)  „Legea 4375/2016 privind structura și funcționarea Serviciului pentru azil, a Autorității de apel și a Serviciului de primire și identificare, instituirea Secretariatului general pentru primire și transpunerea în legislația elenă a Directivei 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (reformare) și alte dispoziții”, disponibilă la adresa: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Trebuie adoptate actele de punere în aplicare sub formă de decizii ministeriale sau coministeriale astfel încât autoritățile elene să poată pune în aplicare legea în ansamblul său.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Aceste centre de urgență temporare și permanente au fost create atât pe insulele din Marea Egee, în hotspoturi, cât și pe continent.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Deși se va acorda prioritate candidaților eligibili pentru transfer, activitățile vor fi benefice și pentru solicitanții de protecție internațională care așteaptă să își întregească familia în temeiul Regulamentului Dublin în alt stat membru al UE și pentru persoanele care solicită azil în Grecia, în special categoriile vulnerabile, cum ar fi copiii neînsoțiți și separați, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, familiile monoparentale, bolnavii cronici, femeile însărcinate etc.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (22)  Articolul 1 alineatul (3) din Legea 4375/2016.

      (23)  Articolul 22 alineatul (3) din Legea 4375/2016.

      (24)  Articolul 28 din Decretul prezidențial 114/2010.

      (25)  Acordul de grant a fost semnat la data de 15 iulie 2016.

      (26)  Decizia ministerială 1982/16.2.2016 (Monitorul Oficial, B' 335).

      (27)  Human Rights Watch, Why Are You Keeping Me Here?, septembrie 2016, https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, „Înapoi la Schengen – o foaie de parcurs”, COM(2016) 120 final, 4 martie 2016.

      (29)  COM(2016) 270 final.


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2016

text:
               18.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 299/23

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2016
   privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2016
   (2016/C 299/06)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)

               Raportul de țară privind Republica Cehă pentru 2016 a fost publicat la 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)

               La 11 mai 2016, Republica Cehă și-a prezentat Programul de convergență pentru 2016, iar la 12 mai, Programul național de reformă pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)

               Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică.

               (5)

               În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2016, guvernul își propune o ușoară deteriorare a soldului global, la – 0,6 % din PIB în 2016, și apoi o stabilizare generală la – 0,5 % din PIB în 2017. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – va continua să fie îndeplinit pe durata perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne la 41,1 % în 2016 și va scădea la 39,3 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru a sprijini atingerea țintelor de deficit planificate pentru 2017 și anii următori. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că soldul structural va fi de – 0,7 % în 2016 și de – 0,9 % din PIB în 2017, peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Eventualele devieri viitoare vor fi evaluate în raport cu cerința de a menține soldul structural la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)

               Pe termen lung, există riscuri la adresa sustenabilității bugetare medii pentru Republica Cehă. Acestea rezultă în principal din impactul estimat al cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației, mai ales în domeniul asistenței medicale, dar și în ceea ce privește pensiile. Dacă măsurile recent adoptate sau planificate de modificare a sistemului de pensii sunt puse în aplicare, acest fapt ar duce la o deteriorare a finanțelor publice pe termen lung. În primul rând, în februarie 2016, guvernul a adoptat o legislație care îi conferă competența de a ajusta mecanismul de indexare a pensiilor într-un mod mai flexibil. În al doilea rând, se află în curs de dezbatere propuneri de plafonare a vârstei legale de pensionare la 65 de ani și de instituire a unui mecanism de revizuire la intervale regulate a vârstei de pensionare. În prezent nu există planuri de creștere a vârstei legale de pensionare, care este scăzută. În domeniul asistenței medicale, creșterea proiectată a cheltuielilor pe termen lung este, de asemenea, un motiv de îngrijorare. Republica Cehă se confruntă cu provocări în ceea ce privește îmbunătățirea guvernanței sistemului său de sănătate și a raportului cost-eficacitate al acestuia, deși o serie de măsuri se află în prezent în diverse stadii de punere în aplicare. Indicatorii arată un consum ridicat de bunuri și servicii și recurgerea într-o măsură relativ mare la serviciile medicale spitalicești, care sunt mai scumpe decât serviciile de asistență medicală ambulatorie. Datele medicale disponibile nu par a fi utilizate în mod eficace pentru a planifica și a raționaliza capacitățile de asistență medicală acordată pacienților internați. Sistemul de rambursare pentru serviciile medicale spitalicești este în curs de revizuire din cauza unor deficiențe diverse, cum ar fi eșantionul mic de spitale utilizat pentru calcularea ratelor de referință. Nu s-au explorat încă suficient opțiunile de consolidare a coordonării asistenței medicale ambulatorii, de îmbunătățire a rolului de supraveghere al practicienilor și de limitare a consumului inutil de servicii de asistență medicală ambulatorie.

               (7)

               Cadrul fiscal din Republica Cehă este unul dintre cele mai slabe din Uniune. Un pachet de reforme care abordează principalele deficiențe din acest domeniu a fost aprobat de guvern în februarie 2015, dar nu a fost încă ratificat de către parlament. Pachetul vizează transpunerea Directivei 2011/85/UE a Consiliului (4) în legislația națională. Reforma propusă prevede consolidarea limitelor de cheltuieli și corelarea directă a acestora cu obiectivul bugetar pe termen mediu. În cadrul reformei, guvernul va trebui să adopte un buget care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și se va institui un consiliu bugetar independent pentru a monitoriza finanțele publice și a spori transparența.

               (8)

               În Republica Cehă, investițiile se situează sub media UE, calculată pe cap de locuitor, și sunt foarte concentrate în regiunea capitalei. Obstacole administrative și de reglementare continuă să afecteze eficiența mediului de afaceri și să acționeze ca o piedică în calea investițiilor. Există blocaje specifice în punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură din sectorul transporturilor și al energiei. În plus, ritmul de absorbție a fondurilor UE în timpul perioadei de programare 2007-2013 a fost lent, în special din cauza procedurilor complexe, a deficiențelor din cadrul sistemelor de gestionare și control, a ineficienței în ceea ce privește procedurile de achiziții publice și a slabei capacități administrative a organismelor implicate în punerea în aplicare a proiectelor. În ceea ce privește infrastructura de transporturi, printre barierele administrative din calea investițiilor se numără procedurile îndelungate de acordare a autorizațiilor de utilizare a terenurilor și întârzierile cauzate de procedurile de formulare a plângerilor la Oficiul Antimonopol. În ceea ce privește eficiența energetică, programele publice privind reducerea intensității energetice au fost fragmentate și ineficiente din punctul de vedere al costurilor. Există indicii conform cărora economiile de energie nu se îmbunătățesc în conformitate cu planul național de acțiune privind eficiența energetică. În ceea ce privește serviciile, există unele dovezi cu privire la caracterul restrictiv al reglementărilor. Acest lucru este valabil în special pentru unele sectoare de servicii profesionale individuale, în cazul cărora obstacolele în calea accesului la profesie sau a exercitării acesteia par a fi mai mari decât media UE. Utilizarea scăzută a serviciilor publice online de calitate obstrucționează, de asemenea, mediul de afaceri și reflectă deficiențe în materie de ofertă. Serviciile de e-Guvernare nu exploatează pe deplin posibilitățile tehnologice pentru a îmbunătăți experiența de navigare a utilizatorului și gradul lor de sofisticare este printre cele mai scăzute din Uniune. Dovezile disponibile indică o incidență relativ ridicată a evaziunii fiscale în Republica Cehă. Rezolvarea acestei probleme, în special în ceea ce privește TVA-ul, este o prioritate pe agenda politică. Pe de altă parte, nu sunt prevăzute măsuri pentru a reduce costurile relativ ridicate aferente achitării impozitelor sau pentru a simplifica sistemul fiscal. Serviciile de completare prealabilă a declarațiilor oferite de autoritățile fiscale sunt limitate. Contribuabilii utilizează în mică măsură sistemele de depunere electronică a declarațiilor de impunere, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește TVA-ul. În plus, costurile de colectare a impozitelor sunt relativ ridicate, conform celor mai recente rapoarte internaționale. Cotizațiile sociale mari aflate în sarcina angajatorilor contribuie la un nivel global ridicat de impozitare a veniturilor salariale, iar diversificarea în alte domenii, cum ar fi impozitele pe proprietate, este limitată.

               (9)

               O serie de indicatori evidențiază deficiențe semnificative în administrația publică. Sau realizat unele progrese în ceea ce privește adoptarea de măsuri legislative și nelegislative în cadrul Planului anticorupție din 2015. Legea privind registrul contractelor a fost aprobată de parlament în noiembrie 2015. Punerea în aplicare în timp util și dezvoltarea sa în continuare ar îmbunătăți transparența și raportul cost-eficacitate al licitațiilor publice. Totuși, unele dintre principalele acte de combatere a corupției, cum ar fi un amendament la Legea privind conflictul de interese și o nouă lege referitoare la finanțarea partidelor politice, sunt încă pendinte. Mai multe dintre măsurile adoptate sunt greu de aplicat și au un impact limitat, în timp ce o serie de măsuri planificate sunt în mod repetat reportate în viitorul plan de acțiune. În pofida unor eforturi de remediere a deficiențelor sistemului de achiziții publice din Republica Cehă, performanța acestuia poate fi îmbunătățită în continuare în ceea ce privește concurența și, prin urmare, raportul calitate-preț. Această situație este cauzată parțial de o lipsă de formare adecvată a practicienilor din domeniul achizițiilor publice și de faptul că nu se pune în mod suficient accentul pe criteriile de calitate în atribuirea contractelor de achiziții publice. Sectorul public se sprijină în foarte mare măsură pe proceduri neconcurențiale, cu o capacitate limitată de a atrage ofertanți, în timp ce achizițiile publice agregate sunt rareori utilizate. Cu toate acestea, se preconizează că punerea în aplicare a directivelor privind achizițiile publice, transpuse recent, referitoare la modernizarea procedurilor de achiziții publice va reprezenta o oportunitate de a introduce o abordare strategică și bazată pe dovezi a politicii de achiziții publice în ceea ce privește profesionalizarea, agregarea achizițiilor publice, acordarea unei atenții sporite criteriilor de calitate și integritatea practicienilor din domeniul achizițiilor publice.

               (10)

               În ultimii ani s-a înregistrat o creștere semnificativă a investițiilor în cercetare și dezvoltare, însă rezultatele rămân slabe și există preocupări cu privire la sustenabilitatea infrastructurii din sectorul cercetării și dezvoltării. Sistemul ceh de cercetare se află, în prezent, într-un proces de punere în aplicare a reformelor în materie de guvernanță îndelung amânate, însă substanțiale, în special în ceea ce privește evaluarea și finanțarea. Actualul mecanism de finanțare este fragmentat, cu o coordonare insuficientă între organismele relevante și cu o repartizare neclară a responsabilităților și a priorităților. În prezent se elaborează un cadru de evaluare cuprinzător în domeniul cercetării și dezvoltării, care se referă și la finanțare, însă progresele sunt lente. S-au depus eforturi limitate pentru a întări legăturile dintre mediul academic și comunitatea de afaceri. Aceste legături sunt slăbite de un cadru de evaluare pentru instituțiile publice de cercetare care nu ține seama de nivelul de cooperare cu întreprinderile.

               (11)

               Reforma învățământului superior a fost adoptată de parlament în ianuarie 2016. Atractivitatea profesiei de cadru didactic rămâne o provocare, una dintre cauze fiind nivelul relativ scăzut de remunerare, iar în paralel corpul profesoral îmbătrânește. În prezent se elaborează un nou sistem de carieră pentru cadrele didactice și personalul pedagogic care să sporească atractivitatea profesiei, însă punerea sa în aplicare a fost amânată. Rezultatele educaționale sunt, în general, bune, însă acestea sunt puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Rezultatele educaționale slabe ale grupurilor defavorizate, în special ale comunității rome, reprezintă un motiv clar de îngrijorare. Se estimează că o proporție foarte mare de copii romi părăsesc timpuriu școala. Mulți copii romi beneficiază de educație în afara școlilor obișnuite și, în consecință, se confruntă cu standarde de învățare mai scăzute decât restul copiilor. Oportunitățile de formare pentru cadrele didactice care să le ajute să rezolve această problemă sunt insuficient dezvoltate, un procent scăzut de profesori participând la activități de dezvoltare profesională legate de predarea pentru grupuri mixte și educația favorabilă incluziunii. Au fost luate și au început să fie puse în aplicare un număr semnificativ de măsuri legislative și administrative în direcția unei educații favorabile incluziunii. Se preconizează că acestea vor contribui la reducerea decalajului dintre copiii romi și ceilalți copii în ceea ce privește nivelul de instruire și rezultatele obținute. În martie 2016, parlamentul a adoptat amendamente la Legea învățământului, extinzând învățământul obligatoriu la ultimul an de învățământ preșcolar și garantând copiilor de vârstă mică dreptul la un loc la grădiniță. Cu toate acestea, inegalitățile din sistemul de educație reprezintă un obstacol în calea îmbunătățirii calității capitalului uman și, de asemenea, împiedică obținerea ulterioară, de-a lungul vieții, a unor rezultate bune pe piața forței de muncă.

               (12)

               Situația de pe piața forței de muncă din Republica Cehă s-a îmbunătățit, dar creșterea în continuare a ratei de ocupare va depinde de participarea în mai mare măsură a grupurilor subreprezentate. Printre acestea se numără femeile care au copii de vârstă mică, lucrătorii slab calificați și membrii comunității rome. Capacitățile de sensibilizare ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, împreună cu politici active, adecvate și bine direcționate în domeniul pieței forței de muncă și cu servicii individualizate, ar contribui la creșterea participării grupurilor vulnerabile. Participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii de vârstă mică este împiedicată de o lipsă persistentă a serviciilor de îngrijire a copiilor care să fie accesibile ca preț și de calitate, în special pentru copiii în vârstă de până la trei ani, și de utilizarea limitată a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil. În ultimii ani s-au luat unele măsuri pentru a rezolva problema lipsei acestor servicii, dar se pot depune eforturi mai substanțiale.

               (13)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (14)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență și a emis un aviz (5) conform căruia este de așteptat ca Republica Cehă să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

         RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să ia măsuri pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere riscurile viitoare în domeniul asistenței medicale. Să adopte o legislație menită să consolideze cadrul bugetar.

               2.

               Să reducă barierele administrative și de reglementare din calea investițiilor, în special în sectorul transporturilor și al energiei, și să sporească gradul de disponibilitate al serviciilor de e-Guvernare. Să adopte reformele anticorupție pendinte și să îmbunătățească practicile din domeniul achizițiilor publice.

               3.

               Să consolideze guvernanța în cadrul sistemului de cercetare și dezvoltare și să faciliteze legăturile dintre mediul academic și întreprinderi. Să sporească gradul de atractivitate al profesiei de cadru didactic și să ia măsuri pentru a crește incluziunea copiilor defavorizați, inclusiv a romilor, în școlile și grădinițele obișnuite. Să înlăture obstacolele din calea unei participări sporite pe piața forței de muncă a grupurilor subreprezentate, în special a femeilor.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. KAŽIMÍR

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (4)  Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (JO L 306, 23.11.2011, p. 41).

      (5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2013 privind promovarea intersectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate

text:
               4.12.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 354/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 26 noiembrie 2013
   privind promovarea intersectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate
   2013/C 354/01
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292 coroborat cu articolele 165 și 168,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Beneficiile activității fizice de-a lungul vieții, inclusiv a activității și a exercițiilor sportive regulate, sunt extrem de importante, printre altele pentru reducerea riscului apariției bolilor cardiovasculare, a anumitor tipuri de cancer și de diabet, pentru îmbunătățirea sănătății sistemului muscular și osos și a controlului greutății corporale, având de asemenea efecte pozitive asupra evoluției sănătății mentale și a proceselor cognitive. Activitatea fizică, astfel cum este recomandată de către Organizația Mondială a Sănătății (OMS), este importantă pentru toate categoriile de vârstă și în special pentru copii, populația activă și persoanele în vârstă.

               (2)

               Activitatea fizică, ca condiție necesară pentru un stil de viață sănătos și pentru o forță de muncă sănătoasă, contribuie la atingerea obiectivelor-cheie definite în Strategia Europa 2020, în special cu privire la creștere, productivitate și sănătate.

               (3)

               Deși eforturile de promovare a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate (HEPA – health-enhancing physical activity) au fost intensificate în ultimii ani de autoritățile publice din unele state membre, nivelurile inactivității fizice în Uniune continuă să rămână inacceptabil de ridicate. Majoritatea cetățenilor europeni nu fac suficientă activitate fizică, iar 60 % nu practică niciodată un sport sau exerciții fizice sau fac acest lucru rareori. Lipsa activității fizice în timpul liber tinde să fie mai des întâlnită în grupurile socioeconomice defavorizate. În prezent, nu există indicații că aceste tendințe negative sunt în curs de a fi inversate la nivelul Uniunii în ansamblu.

               (4)

               Inactivitatea fizică a fost identificată drept un factor de risc major pentru mortalitatea prematură și boli în țările cu venituri ridicate din întreaga lume, acest fenomen cauzând peste un milion de decese pe an doar în regiunea europeană a OMS. Efectele negative ale lipsei activității fizice în Uniune sunt bine documentate, la fel ca și costurile economice directe și indirecte legate de lipsa activității fizice și problemele de sănătate asociate, în special ținând cont de îmbătrânirea rapidă a majorității societăților europene.

               (5)

               Studiile recente arată că un comportament sedentar ar putea fi un factor de risc pentru sănătate, independent de influența activității fizice. În Uniune, ar trebui să se țină seama de constatările studiilor respective atunci când se au în vedere noi acțiuni în acest domeniu.

               (6)

               În ceea ce privește nivelurile activității fizice, există discrepanțe importante între statele membre. În timp ce unele state au înregistrat o creștere importantă a proporției de cetățeni care ating nivelul minim de activitate fizică recomandat, numeroase alte state nu au înregistrat progrese sau chiar au regresat. Politicile actuale nu au avut până acum un impact decisiv în ceea ce privește reducerea nivelurilor de inactivitate fizică la nivelul Uniunii în ansamblu. Există un potențial important de a învăța din abordările de succes privind dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor HEPA.

               (7)

               Educația fizică în școli poate fi un instrument eficace de creștere a gradului de conștientizare a importanței HEPA, iar școlile pot fi vizate cu ușurință și eficacitate pentru a introduce activități de acest tip.

               (8)

               O serie de domenii de politică, în special sportul și sănătatea, pot contribui la promovarea activității fizice și pot oferi cetățenilor Uniunii noi posibilități de a deveni activi din punct de vedere fizic. Pentru ca acest potențial să fie exploatat pe deplin și, prin urmare, pentru ca nivelurile activității fizice să crească, este indispensabilă o abordare intersectorială strategică în domeniul promovării HEPA, inclusiv prin implicarea la toate nivelurile a ministerelor, organismelor și organizațiilor relevante, în special a reprezentanților mișcării sportive, ținând seama de activitatea existentă și de lucrările în curs la nivelul politicii. Disponibilitatea unor informații mai numeroase și a unor date mai bune privind nivelurile activității fizice și politicile de promovare a HEPA reprezintă un element esențial pentru susținerea acestui proces și o condiție necesară pentru evaluarea politicii, menită să ducă la dezvoltarea și punerea în aplicare în viitor a unor politici mai eficace.

               (9)

               Orientările UE privind activitatea fizică („Orientările UE”) (1), astfel cum au fost menționate de Consiliu și de reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, în concluziile din 27 noiembrie 2012 (2) privind promovarea HEPA și de Consiliu în concluziile sale intitulate „Îmbătrânirea în condiții bune de sănătate pe întreaga durată a ciclului de viață” (3), pledează pentru o abordare intersectorială care să acopere toate domeniile tematice care au drept obiect promovarea HEPA.

               (10)

               Comunicarea Comisiei din 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” a invitat Comisia și statele membre să continue progresele, pe baza Orientărilor UE privind activitatea fizică, în ceea ce privește elaborarea unor orientări naționale, inclusiv a unui proces de reexaminare și coordonare, și să țină cont de recomandarea Consiliului în acest domeniu.

               (11)

               Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un plan de lucru european pentru sport pentru perioada 2011-2014 (4) a recunoscut necesitatea de a întări cooperarea între Comisie și statele membre în câteva domenii prioritare din sectorul sportului, inclusiv în ceea ce privește promovarea HEPA. În iulie 2012, grupul de experți „Sport, sănătate și participare”, instituit la jumătatea anului 2011 în contextul planului de lucru, și-a exprimat sprijinul pentru o nouă inițiativă a Uniunii de promovare a HEPA.

               (12)

               Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2012 privind promovarea HEPA au recunoscut necesitatea unor acțiuni suplimentare la nivelul Uniunii și au solicitat Comisiei să prezinte o propunere de recomandare a Consiliului, incluzând un cadru suplu de monitorizare bazat pe o serie de indicatori care să acopere domeniile tematice din Orientările UE,

         RECOMANDĂ statelor membre:

               1.

               să depună eforturi pentru a promova politici HEPA eficace prin elaborarea unei abordări intersectoriale care să înglobeze domenii de politică precum sportul, sănătatea, educația, mediul și transporturile, ținând seama de Orientările UE, precum și alte domenii relevante și în conformitate cu caracteristicile naționale. Această acțiune ar trebui să includă:

                           (a)

                           elaborarea și punerea în aplicare progresive ale strategiilor naționale și ale politicilor intersectoriale care urmăresc promovarea HEPA în conformitate cu legislația și cu practicile naționale;

                           (b)

                           identificarea unor acțiuni concrete pentru realizarea strategiilor sau a politicilor respective, în cadrul unui plan de acțiune, dacă se consideră necesar;

               2.

               să monitorizeze nivelurile activității fizice și politicilor HEPA, folosind cadrul suplu de monitorizare (5) și indicatorii stabiliți în anexă, în funcție de circumstanțele lor naționale;

               3.

               în termen de șase luni de la adoptarea prezentei recomandări, să desemneze puncte naționale de contact în domeniul HEPA (6), în conformitate cu legislația și practica națională, pentru a sprijini cadrul de monitorizare mai sus menționat, și să informeze Comisia cu privire la desemnarea lor.
               Punctele naționale de contact în domeniul HEPA vor avea în special rolul de a coordona procesul de punere la dispoziție a datelor privind activitatea fizică care sunt necesare pentru cadrul de monitorizare; datele respective ar trebui să fie adăugate în baza de date europeană a OMS existentă privind nutriția, obezitatea și activitatea fizică (NOPA); de asemenea, ele ar trebui să faciliteze cooperarea între servicii cu privire la politicile HEPA;

               4.

               să coopereze strâns între ele și cu Comisia printr-un schimb regulat de informații și de bune practici cu privire la promovarea HEPA în cadrul structurilor relevante pentru sănătate și sport la nivelul Uniunii, ca bază pentru coordonarea consolidată a politicilor,

         INVITĂ Comisia:

               1.

               să sprijine statele membre în procesul de adoptare a unor strategii naționale, să dezvolte abordări intersectoriale ale politicilor HEPA și să pună în aplicare planuri de acțiune corespunzătoare prin facilitarea schimbului de informații, a învățării reciproce eficace, a colaborării în rețea și a identificării unor abordări de succes privind promovarea HEPA;

               2.

               să ofere sprijin pentru stabilirea și funcționarea cadrului de monitorizare a HEPA, în conformitate cu indicatorii enumerați în anexă, pe baza formelor existente de monitorizare și de colectare de date în acest domeniu și utilizând în cea mai mare măsură posibilă informațiile și datele care există, prin:

                           (a)

                           acordarea, cu ajutorul experților științifici, a unui sprijin bine direcționat pentru consolidarea capacităților și activități de formare punctelor naționale de contact în domeniul HEPA, inclusiv în vederea procesului de colectare a datelor, și, dacă este cazul, acordarea de sprijin și altor reprezentanți ai autorităților publice relevante;

                           (b)

                           examinarea posibilității de a utiliza datele colectate în contextul acestui cadru de monitorizare pentru a produce statistici europene privind nivelurile activității fizice o dată la trei ani;

                           (c)

                           sprijinirea OMS în vederea dezvoltării în continuare a aspectelor legate de activitatea fizică din baza de date NOPA, prin adaptarea acesteia la cadrul de monitorizare stabilit în anexă;

                           (d)

                           sprijinirea OMS și colaborarea îndeaproape cu aceasta pentru a pregăti și a publica sinteze privind HEPA pentru fiecare țară și o analiză a tendințelor în materie de HEPA;

               3.

               să prezinte rapoarte o dată la trei ani cu privire la progresele înregistrate privind punerea în aplicare a prezentei recomandări, pe baza informațiilor oferite în contextul mecanismului de raportare stabilit în cadrul de monitorizare și pe baza altor informații relevante privind dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor HEPA, furnizate de statele membre, și să evalueze valoarea adăugată a prezentei recomandări.

      Adoptată la Bruxelles, 26 noiembrie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  Orientările UE privind activitatea fizică, salutate în Concluziile Președinției privind reuniunea informală a miniștrilor din UE responsabili pentru sport, din noiembrie 2008.

      (2)  JO C 393, 19.12.2012, p. 22.

      (3)  JO C 396, 21.12.2012, p. 8.

      (4)  JO C 162, 1.6.2011, p. 1.

      (5)  Cadrul de monitorizare va stabili un set minim de cerințe de raportare privind aspectele generale ale promovării HEPA care pot fi abordate de către toate statele membre. Acesta va fi pus în aplicare în strânsă sinergie și cooperare cu OMS, evitându-se astfel duplicarea colectării datelor.

      (6)  Punctul de contact va fi principala persoană de contact din statul membru pentru furnizarea informațiilor și a datelor care corespund tabelului cu indicatorii cuprins în anexă, care vor face parte din chestionarul care va fi adresat punctelor de referință de către OMS.

      ANEXĂ
      Indicatori propuși pentru evaluarea nivelurilor HEPA și a politicilor HEPA în UE, ținând seama de Orientările UE privind activitatea fizică („Orientările UE”) (1)

                  Domenii tematice ale Orientărilor UE

                  Indicatori propuși și variabile/unități

                  Disponibilitatea datelor

                  Recomandări și orientări internaționale în materie de activitate fizică
                  (Orientările UE 1-2)

                              1.

                              Recomandare națională privind activitatea fizică pentru sănătate
                              da/nu

                      (5)

                              2.

                              Adulți care respectă recomandarea minimă a OMS privind activitatea fizică pentru sănătate sau recomandările naționale echivalente
                              Procentajul adulților care efectuează minimum 150 de minute de activitate fizică de intensitate medie pe săptămână sau 75 de minute de activitate intensă sau o combinație echivalentă

                      (5)

                              3.

                              Copii și adolescenți care respectă recomandarea minimă a OMS privind activitatea fizică pentru sănătate sau recomandările naționale echivalente
                              Procentajul copiilor și adolescenților care efectuează zilnic sau cel puțin cinci zile pe săptămână minimum 60 de minute de activitate fizică de intensitate medie spre mare

                      (5)

                  Abordare intersectorială
                  (Orientările UE 3-5)

                              4.

                              Mecanism național de coordonare privind promovarea HEPA
                              da/nu; dacă da, informații suplimentare

                      (5)

                              5.

                              Finanțare acordată în mod specific promovării HEPA
                              pentru fiecare sector în parte (sănătate, sport, transporturi etc.):

                                          —

                                          finanțare totală;

                                          —

                                          per capita;

                                          —

                                          per produs intern brut pe baza parității puterii de cumpărare per capita, în euro

                      (2)

                  „Sport”
                  (Orientările UE 6-13)

                              6.

                              Politică și/sau plan de acțiune național privind „sportul pentru toți”
                              da/nu; dacă da, informații suplimentare

                      (5)

                              7.

                              Cluburi sportive axate pe îmbunătățirea sănătății (Programul „Cluburi sportive pentru sănătate”)
                              Punerea în aplicare a orientărilor elaborate prin proiectul HEPA Europa/TAFISA: da/nu; dacă da, descriere

                      (3)

                              8.

                              Cadru pentru promovarea posibilităților de ameliorare a accesului la spațiile de agrement și instalațiile sportive acordate categoriilor socioeconomice defavorizate
                              Existența unui cadru: da/se prevede că va exista în termen de doi ani/nu; dacă da, descriere

                      (4)

                              9.

                              Grupuri-țintă vizate de politica națională în materie de HEPA
                              pe grup-țintă (grupuri care au în mod deosebit nevoie de activitate fizică, precum categoriile socioeconomice defavorizate, persoanele cu niveluri scăzute de activitate fizică, persoanele în vârstă, minoritățile etnice etc.)

                      (5)

                  „Sănătate”
                  (Orientările UE 14-20)

                              10.

                              Monitorizarea și supravegherea activității fizice și a stilului de viață sedentar
                              Activitatea fizică și sedentarismul incluse în sistemul național de monitorizare a sănătății: da/nu; dacă da, informații suplimentare

                      (4)

                              11.

                              Consiliere privind activitatea fizică realizată de specialiști din domeniul sănătății
                              Consiliere privind activitatea fizică: da/nu; dacă da: rambursată, făcând parte din serviciile de îngrijire medicală primară: da/nu

                      (4)

                              12.

                              Formare privind activitatea fizică în programele de cursuri adresate personalului specializat din domeniul sănătății

                                          —

                                          număr de ore pentru asistenți medicali, doctori

                                          —

                                          obligatoriu sau facultativ

                                          —

                                          structuri clare de evaluare și acreditare pentru a reflecta rezultatele procesului de învățare

                      (3)

                  „Educație”
                  (Orientările UE 21-24)

                              13.

                              Educația fizică în învățământul primar și secundar

                                          —

                                          număr de ore pe nivel școlar

                                          —

                                          obligatoriu sau facultativ

                                          —

                                          reglementare națională sau subnațională

                      (4)

                              14.

                              Programe de promovare a activității fizice în școli
                              Existența unor programe naționale sau subnaționale: da/nu; dacă da, informații suplimentare

                      (3)

                              15.

                              HEPA în cursurile de formare adresate profesorilor de educație fizică
                              HEPA este un modul în formarea profesorilor de educație fizică la nivel de bacalaureat și/sau master: da/nu; obligatoriu/facultativ

                      (3)

                              16.

                              Programe de promovare a deplasării active între domiciliu și școală
                              Programe naționale sau subnaționale (dacă sunt relevante) pentru promovarea deplasării active între domiciliu și școală (deplasări pedestre organizate, ciclism etc.): da/nu; dacă da: descriere

                      (4)

                  „Mediu, urbanism și siguranță publică”
                  (Orientările UE 25-32)

                              17.

                              Nivelul înregistrat în ceea ce privește ciclismul/mersul pe jos
                              Principalul mod de transport utilizat pentru activitățile zilnice (automobil, motocicletă, transport public, deplasare pe jos, ciclism, altul)

                      (5)

                              18.

                              Orientări europene privind îmbunătățirea infrastructurilor pentru activități fizice în timpul liber
                              Orientările europene privind îmbunătățirea infrastructurilor pentru activități fizice în timpul liber sunt aplicate sistematic pentru planificarea, construirea și gestionarea infrastructurilor:
                              da/nu încă, dar se prevede realizarea acestui lucru în termen de 2 ani/nu

                      (3)/ (4)

                  „Mediul de lucru”
                  (Orientările UE 33-34)

                              19.

                              Programe de promovare a deplasării active la locul de muncă
                              Existența unor programe naționale sau subnaționale (dacă sunt relevante) de stimulare a companiilor sau a angajatorilor să promoveze deplasarea activă la locul de muncă (mersul pe jos, ciclismul etc.): da/nu; dacă da: descriere

                      (4)

                              20.

                              Programe de promovare a activității fizice la locul de muncă
                              Existența unor programe naționale sau subnaționale (dacă sunt relevante) de stimulare a companiilor să promoveze activitatea fizică la locul de muncă (săli de gimnastică, dușuri, scări etc.): da/nu

                      (4)

                  „Persoanele de vârsta a treia”
                  (Orientările UE 35-37)

                              21.

                              Programe pentru acțiuni locale menite să promoveze activitatea fizică în rândul persoanelor de vârsta a treia
                              Existența unui program pentru acțiuni locale menite să promoveze activitatea fizică în rândul persoanelor de vârsta a treia: da/nu; dacă da: descriere

                      (4)

                  „Indicatori/evaluare”
                  (Orientarea UE 38)

                              22.

                              Politici naționale în materie de HEPA care includ un plan de evaluare
                              x din y politici naționale în materie de HEPA (sport, sănătate, transporturi, mediu, pe sector) includ o intenție clară sau un plan de evaluare

                      (5)

                  „Sensibilizarea publicului”
                  (Orientarea UE 39)

                              23.

                              Existența unei campanii naționale de sensibilizare privind activitatea fizică
                              da/nu, dacă da: descriere

                      (4)

         (1)  Se preconizează că informațiile și datele pe care statele membre ar trebui să le furnizeze în contextul cadrului suplu de monitorizare se vor îmbunătăți în timp. Se propune ca acest cadru să fie sprijinit de activitățile de cooperare și de consolidare a capacităților prevăzute în prezenta recomandare.

         (2)  Date care nu au fost colectate încă.

         (3)  Date care nu au fost colectate încă, dar care urmează să fie colectate în cadrul NOPA.

         (4)  Date disponibile (adică incluse în modelele țării sau prin intermediul altor surse disponibile), dar nevalidate încă sau care trebuie actualizate

         (5)  Date disponibile și validate în cadrul NOPA.