               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 252 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2015
                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Belgiei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 473/2013
                  5
               , Comisia și-a prezentat avizul privind proiectul de plan bugetar al Belgiei pentru 2015
                  6
               .

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  7
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  8
               , în care a identificat Belgia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Belgia pentru 2015
                  9
               , în care a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Belgia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită măsuri de politică și monitorizare. În special, evoluțiile în ceea ce privește competitivitatea externă a mărfurilor continuă să prezinte riscuri și acest aspect trebuie urmărit cu atenție, întrucât o nouă deteriorare ar amenința stabilitatea macroeconomică. Măsuri suplimentare de asigurare a convergenței parametrilor de cost ar încetini declinul ratei de ocupare a forței de muncă din sectoarele comerciale, în timp ce progresele concrete de reducere a decalajului istoric în materie de costuri ar putea fi consolidate de o reorientare fiscală către alte baze de impozitare decât forța de muncă. Datoria publică rămâne ridicată, însă există mai mulți factori care atenuează riscurile macroeconomice asociate acesteia.

               (7)La 30 aprilie 2015, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Belgia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, iar în perioada 2014-2016 face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. La 27 februarie 2015, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE
                  10
               , întrucât se estima că Belgia nu va realiza suficiente progrese în vederea respectării regulii privind datoria în perioada 2014-2015 și valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB a fost depășită în 2014. Concluzia analizei a fost că ar trebui să se considere că, la momentul respectiv, criteriul datoriei a fost respectat și că depășirea valorii de referință în privința deficitului a fost mică, temporară și a avut un caracter excepțional (cauzată de modificările metodologice în materie de statistică). Această analiză rămâne, în mare parte, valabilă. În Programul său de stabilitate pentru 2015, guvernul planifică o îmbunătățire treptată a soldului structural pentru a ajunge la o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali până în 2018. Cu toate acestea, soldul structural recalculat
                  11
                indică un deficit structural de 0,3 % din PIB în 2018. Guvernul nu preconizează, în cursul perioadei de programare, atingerea obiectivului pe termen mediu – un excedent de 0,75 % din PIB în termeni structurali. Se estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge un nivel de vârf de 106,9 % în 2015 și că aceasta va descrește treptat la 102 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a sprijini, începând cu 2016, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că creșterea cheltuielilor nete în 2015 va respecta criteriul de referință în materie de cheltuieli. Cu toate acestea, în perioada 2014-2015 există riscul unei abateri, în principal din cauza derapajului produs în 2014. Dacă politica nu este schimbată, există, de asemenea, riscul unei abateri semnificative de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2015-2016. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare în ambii ani. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Belgia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)Guvernul federal a convenit o reformă majoră a sistemului de pensii care vizează reducerea decalajului dintre vârsta efectivă și vârsta legală de pensionare, precum și majorarea vârstei legale de pensionare. Vârsta de pensionare anticipată urmează să fie majorată și mai mult după 2016, la 63 de ani până în 2019, cu o cerință privind durata minimă a carierei de 42 de ani. Pe termen mai lung, există planuri de a majora vârsta legală de pensionare de la 65 la 66 de ani în 2025 și la 67 de ani în 2030. Este planificată introducerea treptată a unui sistem de pensii bazat pe credite de timp, cu mecanisme de ajustare care să țină seama de evoluțiile demografice sau economice, cum ar fi speranța crescută de viață sau modificările survenite în raportul dependenței economice. Succesul unei strategii de consolidare care să contrabalanseze impactul bugetar al îmbătrânirii populației și să garanteze sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice depinde de punerea rapidă în aplicare a acestei reforme a sistemului de pensii. Având în vedere că există în continuare puține stimulente pentru a sprijini capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor mai în vârstă, aceste reforme ale sistemului de pensii ar trebui să fie însoțite de măsuri care să sprijine ocuparea forței de muncă și de reforme ale pieței muncii care să favorizeze îmbătrânirea activă.

               (10)Sistemul fiscal belgian se caracterizează printr-o sarcină fiscală globală ridicată, rate relativ ridicate și baze de impozitare restrânse. Povara fiscală este suportată în principal de forța de muncă. Acest lucru conduce la costuri ridicate ale forței de muncă, care descurajează crearea de locuri de muncă, și la sarcini fiscale mari, care alimentează capcanele reprezentate de șomaj. În plus, parțial pentru a atenua cotele ridicate de impozitare, bazele de impozitare sunt, în general, diminuate de numeroase scutiri specifice, deduceri, cote și cheltuieli fiscale reduse, fapt care generează pierderi de eficiență și produce denaturări și eventuale lacune. Unele caracteristici ale sistemului fiscal sunt dăunătoare mediului înconjurător. Având în vedere aceste deficiențe, Belgiei i s-a recomandat în mod repetat să își simplifice sistemul fiscal și să îi modifice structura pentru a reechilibra sarcina fiscală, a elimina lacunele fiscale și a reduce diferențele create de nișele fiscale, care au uneori efecte negative. Până în prezent, s-au înregistrat progrese limitate în realizarea unei reforme fiscale cuprinzătoare care să implice, în special, trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la baze de impozitare care afectează într-o măsură mai mică creșterea economică. Bazele de impozitare care ar putea fi extinse includ taxele de mediu, impozitele pe consum și pe anumite tipuri de venituri financiare. Combinația dintre redirecționarea sarcinii fiscale dinspre veniturile salariale și extinderea bazei de impozitare (revizuirea actualelor dispoziții, subvenții, scutiri și deduceri fiscale) ar putea îmbunătăți echilibrul general și echitatea sistemului fiscal, ar sprijini ocuparea forței de muncă, competitivitatea, obiectivele sociale și de mediu, combătând, în același timp, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă.

               (11)Problemele structurale care caracterizează piața muncii din Belgia continuă să aibă ca rezultat o subutilizare cronică a forței de muncă și rate globale scăzute de angajare și de activitate. Deficiențele sunt cauzate în principal de legătura slabă dintre salarii și productivitate și de factorii financiari care descurajează dorința de încadrare în muncă. Belgia se confruntă, de asemenea, cu un deficit de lucrători cu calificări înalte și cu necorelări ale competențelor. Diferite acorduri guvernamentale menționează necesitatea unei legături mai strânse între actorii din domeniul educației, al formării și al ocupării forței de muncă în scopul de a îmbunătăți formarea lingvistică, învățământul și formarea profesionale și de a crea alternative de formare pentru studenți și șomeri. Cu toate acestea, progresele sunt lente. Impactul acestor factori structurali asupra anumitor grupuri de pe piața muncii, cum ar fi șomerii din rândul tinerilor și al persoanelor în vârstă și șomerii provenind din familii de migranți, este deosebit de pronunțat.

               (12)Competitivitatea externă slăbită a Belgiei continuă să creeze riscuri macroeconomice pentru economia sa. Economia este marcată de problema costurilor ridicate ale forței de muncă, al căror ritm de creștere l-a depășit, în medie, pe cel din țările învecinate. Creșterea salariilor trebuie aliniată mai strâns la productivitate și modul de stabilire a salariilor trebuie să fie mai flexibil, astfel încât potențialul de ajustare al economiei să fie consolidat. Au fost întreprinse unele măsuri specifice în vederea diminuării costurilor legate de forța de muncă pentru anumite grupuri și a reducerii diferenței dintre salariile brute și nete în cazul nivelurilor inferioare ale grilelor de salarizare. Cu toate acestea, pentru a remedia integral diferența, vor fi necesare măsuri suplimentare care să se bazeze pe reforme ale sistemului de stabilire a salariilor. Acumularea unui dezavantaj în termeni de cost este însoțită de pierderi de locuri de muncă și va impune, în cele din urmă, efectuarea unei corecții dacă nu se iau măsuri în acest sens. Alți factori de cost esențiali pentru întreprinderi sunt costurile legate de energie și costul serviciilor intermediare, care sunt foarte reglementate și protejate de concurență. Există, de asemenea, o marjă considerabilă pentru îmbunătățirea aspectelor externe ale competitivității care nu sunt legate de costuri. Pentru a proteja și a consolida nivelurile actuale de bunăstare, va trebui pus un accent mai pronunțat pe creșterea productivității. Acest lucru necesită un efort susținut pentru promovarea unor produse și servicii aferente mai bine plasate în lanțul valorilor, pe baza unei performanțe mai bune în ceea ce privește valorizarea inovării și a C&D. Ar trebui reduse obstacolele administrative și ar trebui luate măsuri pentru a promova antreprenoriatul și a debloca dinamismul întreprinderilor. Numărul foarte scăzut de întreprinderi nou-înființate sugerează existența unui climat de afaceri care nu este favorabil unor activități noi și extinderii întreprinderilor. Creșterea concurenței în domeniul comerțului cu amănuntul și al serviciilor profesionale reprezintă, de asemenea, o provocare. Eliminarea blocajelor din infrastructura publică și îmbunătățirea capitalului social, în termeni de calitate și adecvare, prin investiții suplimentare, în special în domeniul infrastructurii rutiere și feroviare, ar consolida, de asemenea, productivitatea globală a țării.

               (13)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Belgiei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Belgiei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

               (14)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Belgiei, iar avizul său
                  12
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (15)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

               (16)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Belgia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util și a acestor recomandări,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Belgia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să realizeze o ajustare bugetară de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2015 și 2016. Să utilizeze veniturile excepționale pentru a înscrie ponderea datoriei publice în PIB pe o traiectorie descendentă adecvată. Să finalizeze reforma sistemului de pensii prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață. Să convină asupra unei distribuții realizabile a obiectivelor bugetare între toate nivelurile de guvernare.

               2.Să adopte și să pună în aplicare o reformă fiscală cuprinzătoare care să extindă baza de impozitare, să redirecționeze sarcina fiscală dinspre veniturile salariale și să elimine cheltuielile fiscale ineficiente.

               3.Să îmbunătățească funcționarea pieței muncii prin reducerea factorilor financiari care descurajează dorința de încadrare în muncă, prin îmbunătățirea accesului pe piața forței de muncă a grupurilor specifice vizate și prin soluționarea problemei reprezentate de deficitul și neconcordanțele de competențe.

               4.Să redevină competitivă asigurându-se, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, că salariile evoluează în funcție de productivitate

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 final/2.

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor furnizate în Programul de stabilitate, cu utilizarea metodologiei convenite de comun acord.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 325 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Danemarca drept unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Danemarca pentru 2016
                  6
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015, și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 26 aprilie 2016, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  7
               .

               (5)În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În programul său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o ameliorare a soldului global, cu atingerea unui echilibru în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2016. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 35,1 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Potrivit previziunilor efectuate de Comisie în primăvara anului 2016, Danemarca va respecta, în 2016 și 2017, ajustările bugetare recomandate. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul se așteaptă ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)În Danemarca, creșterea durabilă este condiționată de asigurarea unei forțe de muncă adecvate pe măsură ce populația îmbătrânește. O serie de reforme substanțiale ale pieței muncii din ultimii ani au vizat în special creșterea stimulentelor pentru muncă și îmbunătățirea eficienței politicilor active din domeniul pieței forței de muncă. Aceste reforme ar putea contribui la atingerea obiectivului în materie de ocupare a forței de muncă asumat de Danemarca în cadrul strategiei Europa 2020 și la sustenabilitatea sistemului danez de protecție socială. Cu toate acestea, obiectivul național în materie de incluziune socială din cadrul strategiei Europa 2020, vizând reducerea numărului de persoane care trăiesc în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii, este departe de a fi fost atins. Incluziunea pe piața muncii și ameliorarea capacității de inserție profesională a grupurilor dezavantajate rămân o provocare. Acest lucru este valabil în special în cazul persoanelor provenite din familii de migranți din afara UE, chiar și al celor care locuiesc de mai multă vreme în Danemarca, și în cel al tinerilor cu un nivel de instruire scăzut. Măsurile de integrare pe piața muncii convenite în cadrul negocierilor tripartite din 2016 ar putea ameliora situația refugiaților și a migranților nou-sosiți. Cu toate acestea, ar trebui luate măsuri suplimentare pentru inserția mai eficace a altor grupuri marginalizate pe piața muncii.

               (7)Pentru a se păstra nivelul relativ ridicat de protecție socială existent în Danemarca, este esențial ca productivitatea muncii să crească. Această creștere a fost însă lentă în ultimele două decenii. Unul dintre factorii care contribuie la această situație este lipsa continuă a concurenței în sectorul serviciilor interne, în special în cazul serviciilor cu amănuntul și al construcțiilor. Prin urmare, Danemarca trebuie să își intensifice eforturile pentru ameliorarea productivității în sectorul construcțiilor prin eliminarea barierelor și asigurarea unor sisteme de autorizare proporționale în cazurile în care astfel de sisteme sunt considerate necesare. Este, de asemenea, nevoie să fie relaxate restricțiile impuse unităților din sectorul comerțului cu amănuntul, în special prin aplicarea reformelor prezentate de guvern.

               (8)Nivelul general al investițiilor din Danemarca a scăzut începând cu prăbușirea investițiilor private care a avut loc în perioada crizei economice. Această situație este în parte o consecință a nivelului scăzut al investițiilor din sectorul rezidențial care a urmat bulei imobiliare, precum și a capacității neutilizate din sectorul întreprinderilor. Stimularea investițiilor ar ajuta Danemarca să își consolideze creșterea economică și să își sporească productivitatea. S-au identificat bariere în calea investițiilor în sectorul serviciilor și în cel al cercetării. Sectorul bunurilor și serviciilor cu amănuntul și cel al construcțiilor se confruntă cu bariere la intrarea pe piață, care la rândul lor afectează creșterea concurenței și a productivității. Eforturile de transformare a rezultatelor cercetărilor universitare în inovații comerciale ar putea fi consolidate.

               (9)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos,

               (10)În lumina evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul de convergență al Danemarcei, iar avizul
                  8
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să efectueze o ajustare bugetară anuală de 0,25 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017.

               2.Să consolideze productivitatea și investițiile în sectorul privat, prin sporirea concurenței în sectorul serviciilor interne și în special prin facilitarea intrării pe piața bunurilor și serviciilor cu amănuntul și pe cea a construcțiilor. Să stimuleze cooperarea dintre întreprinderi și universități.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 260 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Franței pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Franței pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Franței pentru 2014 și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Franței pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 473/2013
                  5
               , Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Franței pentru 2015
                  6
               .

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  7
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  8
               , în care a identificat Franța ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Franța pentru 2015
                  9
               , în care a evaluat progresele realizate de Franța în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat întocmit în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive care necesită măsuri de politică decisive și o monitorizare specifică. Mai precis, în contextul unei creșteri limitate și al unei inflații scăzute, însoțite de o profitabilitate modestă a întreprinderilor, și dat fiind răspunsul insuficient oferit de politici până în prezent, s-a observat o creștere semnificativă a riscurilor rezultate din deteriorarea competitivității la nivelul costurilor și al altor factori și din gradul ridicat și crescând de îndatorare, în special în domeniul public. Este deosebit de important să se ia măsuri pentru reducerea riscului de apariție a unor efecte adverse asupra economiei franceze și, având în vedere dimensiunea sa, a unor efecte de propagare negative asupra uniunii economice și monetare.

               (7)La 30 aprilie 2015, Franța și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Franța face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2015, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv până în 2017, în concordanță cu recomandarea Consiliului din 10 martie 2015, și atingerea obiectivului pe termen mediu – un deficit structural de 0,4 % din PIB – până în 2018
                  10
               . Deși guvernul intenționează să respecte țintele de deficit global stabilite de Consiliu, efortul bugetar prevăzut pentru 2016 și 2017 se situează sub nivelul recomandat. În Programul de stabilitate pentru 2015, guvernul estimează că ponderea datoriei publice din PIB va atinge un vârf de 97 % în 2016, urmând să scadă la 95,5 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile de sprijinire, începând cu 2016, a țintelor de deficit preconizate nu au fost detaliate suficient. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, ținta de deficit global pentru 2015 va fi de 3,8 % din PIB, ceea ce înseamnă că se va respecta ținta de 4 % din PIB. Cu toate acestea, efortul bugetar estimat pentru anul respectiv va fi mai scăzut decât cel recomandat de Consiliu
                  11
               . În ceea ce privește anul 2016, Comisia prevede, pentru scenariul în care politicile actuale rămân neschimbate, că deficitul global va ajunge la 3,5 % din PIB, situându-se astfel peste ținta recomandată de 3,4 % din PIB, și că efortul bugetar nu va fi realizat. Prin urmare, vor fi necesare măsuri structurale suplimentare pentru 2016. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Franța să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)Va fi crucial să se intensifice analizele cheltuielilor și să se identifice domenii largi în care s-ar putea efectua reduceri ale cheltuielilor, astfel încât să se poată obține rezultatele preconizate. Franța ar trebui să se asigure că, la stabilirea obiectivelor în materie de reducere a cheltuielilor, se ține seama de faptul că rata inflației este apropiată de zero. În același timp, economiile realizate ca urmare a costurilor mai scăzute decât era estimat, datorită unor rate mai scăzute ale dobânzilor, ar trebui canalizate spre reducerea deficitului. În plus, nu pot fi realizate economii considerabile pe termen scurt fără o moderare semnificativă a creșterii nivelului cheltuielilor în domeniul securității sociale, cheltuieli care au reprezentat 26 % din PIB în 2014, aproape jumătate din totalul cheltuielilor sectorului public. Pentru perioada 2015-2017 se prevede reducerea cu 11 miliarde EUR a cheltuielilor din sectorul sănătății, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se limita majorarea cheltuielilor în acest domeniu. Mai precis, există posibilitatea punerii în aplicare a unor noi politici de limitare a costurilor în domeniul cheltuielilor cu medicamentele și cu spitalizarea. Sistemul de pensii s-ar putea confrunta cu deficite crescânde în anii următori, iar reformele precedente ale pensiilor nu vor fi suficiente pentru eliminarea deficitului din sistem. Mai precis, deficitul rezultat din schemele pentru funcționarii publici și angajații întreprinderilor de stat continuă să apese asupra deficitului total din sistemul de pensii. Mai mult, situația macroeconomică are un impact major asupra sustenabilității sistemului de pensii, îndeosebi asupra situației schemelor de pensii suplimentare. Sunt necesare acțiuni hotărâtoare pentru refacerea sănătății financiare a sistemului de pensii suplimentare.

               (10)Franța a întreprins o reformă a administrației locale, în scopul de a spori eficiența sistemului. Franța ar trebui să continue acțiunea planificată de reducere a subvențiilor acordate de administrația centrală și acțiunea de consolidare a cheltuielilor administrațiilor locale, prin plafonarea majorării anuale a veniturilor fiscale ale administrațiilor locale, ținând seama de plafoanele existente în cazul mai multor taxe și impozite locale. Sunt necesare acțiuni, de asemenea, pentru limitarea creșterii costurilor administrative ale autorităților locale.

               (11)S-au luat măsuri de politică pentru reducerea costurilor forței de muncă și pentru îmbunătățirea marjelor de profit ale întreprinderilor, prin creditul fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă, în valoare de 20 de miliarde EUR, și prin reducerea cu încă 10 miliarde EUR a contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale, conform pactului de responsabilitate și solidaritate. Aceste două măsuri, care reprezintă 1,5 % din PIB, ar trebui să contribuie la reducerea decalajului dintre Franța și media zonei euro în ceea ce privește sarcina fiscală asupra costului forței de muncă. Punerea în aplicare a acestor două măsuri ar trebui să continue în 2016, însă, dat fiind costul lor ridicat pentru bugetul public, este important ca eficacitatea lor la nivelul întreprinderilor să facă obiectul unei evaluări. În cadrul acestei evaluări ar trebui să se țină seama de rigiditățile care afectează piața forței de muncă și piața produselor, în special de cele care afectează salariile. Costul forței de muncă aferent salariului minim rămâne ridicat, în comparație cu alte state membre. Salariul minim continuă să evolueze într-un mod care nu este favorabil competitivității și creării de locuri de muncă. În plus, în contextul unei inflații scăzute, mecanismul de indexare automată a salariului minim poate conduce la creșteri salariale care depășesc nivelul necesar pentru menținerea puterii de cumpărare.

               (12)Franța ar trebui să întreprindă acțiuni hotărâtoare pentru eliminarea acelor praguri normative din legislația muncii și din reglementările contabile care limitează creșterea întreprinderilor franceze, în special a IMM-urilor. În general, există posibilitatea de a mări concurența în sectorul serviciilor, în special în domeniul serviciilor profesionale, al comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea. Există o serie de norme și de tarife aplicabile profesiilor reglementate care limitează activitatea economică. Prin recenta lege privitoare la creștere, activitatea economică și oportunitățile egale au fost adoptate noi măsuri de îmbunătățire a concurenței în domeniul profesiilor juridice. Punerea în aplicare a acestor măsuri va fi crucială pentru asigurarea îndepărtării efective a barierelor. Franța ar trebui să întreprindă acțiuni pentru îndepărtarea barierelor și în alte sectoare, cum ar fi sectorul sănătății. Principiul numerus clausus care se aplică pentru accesul la profesii din domeniul sănătății continuă să constituie un obstacol în calea accesului la servicii și ar putea fi revizuit, fără ca siguranța și calitatea să fie periclitate.

               (13)În 2014, ponderea taxelor și a impozitelor din PIB a fost de 45,8 %, una dintre cele mai ridicate din UE. Ratele impozitelor pe profit ale întreprinderilor sunt ridicate și influențează negativ investițiile întreprinderilor franceze. Rata efectivă a impozitelor plătite în medie de o întreprindere este de 38,3 %, una dintre cele mai ridicate din UE. În plus față de desființarea anunțată a contribuției întreprinderilor la asigurările sociale și de reducerea ratei legale la 28 % în 2020, Franța ar trebui să își intensifice eforturile pe termen scurt, astfel încât sistemul de impozitare a întreprinderilor să fie favorabil creșterii și investițiilor. Sunt necesare eforturi pentru simplificarea sistemului fiscal prin eliminarea taxelor și a impozitelor ineficiente. S-a constatat că există peste 100 de taxe și impozite care aduc venituri reduse sau egale cu zero și a căror eliminare ar putea simplifica procedurile aplicabile în cazul întreprinderilor și al gospodăriilor.

               (14)Ca urmare a unei creșteri economice modeste, rata șomajului din Franța s-a menținut ridicată în 2014, iar șomajul pe termen lung s-a înrăutățit. Șomajul total a atins o rată de 10,2 %, față 10,3 % în 2013 și de 7,5 % în 2008, iar principalele categorii afectate au fost tinerii, lucrătorii în vârstă și persoanele slab calificate. Franța este afectată de segmentarea pieței forței de muncă, contractele cu durată determinată fiind utilizate în proporție tot mai mare în cazul noilor angajări. Această tendință nu a putut fi oprită, în ciuda eforturilor specifice de reducere a nivelului de segmentare, cum ar fi aplicarea unor contribuții mai mari la asigurările sociale în cazul contractelor cu o durată foarte scurtă. Revizuirea cadrului normativ al contractelor de muncă ar putea contribui la reducerea segmentării. Reformele recente au creat posibilitatea ca angajatorii să se abată de la acordurile încheiate la nivel de ramură, însă această posibilitate este restrânsă, ceea ce limitează capacitatea întreprinderilor de a modula forța de muncă în funcție de nevoile lor. Sectoarele și întreprinderile ar trebui să beneficieze de flexibilitate pentru a stabili, de la caz la caz și în urma unor negocieri cu partenerii sociali, dacă timpul de lucru ar trebui să se abată de la 35 de ore pe săptămână. Legea prin care s-au instituit acordurile pentru menținerea locurilor de muncă, accords de maintien de l’emploi, nu a dat rezultatele preconizate. Foarte puține întreprinderi au recurs la noile dispoziții valabile pentru acordurile la nivel de întreprindere, menite să sporească flexibilitatea condițiilor de lucru. Această schemă ar trebui revizuită pentru a oferi întreprinderilor o marjă mai mare de manevră în ceea ce privește adaptarea salariilor și a timpului de lucru la situația lor economică.

               (15)Deteriorarea prelungită a situației de pe piața forței de muncă a afectat sistemul ajutoarelor de șomaj și a pus astfel sub semnul întrebării sustenabilitatea modelului. Noua convenție privind sistemul ajutoarelor de șomaj, care a intrat în vigoare la 1 iulie 2014, nu este suficientă pentru reducerea deficitului. Diversele măsuri introduse au determinat realizarea unor economii de 0,3 miliarde EUR în 2014. Se estimează că, prin măsurile respective, deficitul va fi redus cu încă 0,8 miliarde EUR în 2015, și anume de la 5,2 miliarde EUR la 4,4 miliarde EUR, ceea ce va determina o nouă creștere a datoriei sistemului, care va ajunge la 25,9 miliarde EUR. Pentru asigurarea viabilității sistemului sunt necesare măsuri structurale. Concret, ar trebui revizuite condițiile de eligibilitate, structura degresivă a ajutoarelor și ratele de înlocuire a lucrătorilor cu cele mai mari salarii.

               (16)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Franței în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos.

               (17)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Franței, iar avizul său
                  12
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (18)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos.

               (19)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Franța ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a acestor recomandări,

               RECOMANDĂ ca, în 2015 și în 2016, Franța:

               1.Să asigure eficacitatea acțiunilor în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive și o corecție durabilă a deficitului excesiv până în 2017, prin consolidarea strategiei bugetare, prin luarea măsurilor necesare în toți anii și prin utilizarea tuturor veniturilor excepționale pentru reducerea deficitului. Să detalieze reducerile de cheltuieli prevăzute pentru anii respectivi și să prezinte o evaluare independentă a impactului măsurilor esențiale.

               2.Să intensifice eforturile de asigurare a unei revizuiri eficace a cheltuielilor și să identifice posibilitățile de economisire din toate subsectoarele administrației publice, inclusiv asigurările sociale și administrația locală. Să ia măsuri pentru limitarea creșterii cheltuielilor administrative ale autorităților locale. Să întreprindă, până în martie 2016, măsuri suplimentare pentru echilibrarea sistemului de pensii, asigurându-se, în special, că situația financiară a schemelor de pensii suplimentare este sustenabilă pe termen lung.

               3.Să asigure un ritm susținut al reducerilor întreprinse în ceea ce privește costul forței de muncă și rezultate din creditul fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă și din pactul de responsabilitate și solidaritate, în special prin aplicarea acestora în 2016, astfel cum a fost prevăzut. Să evalueze eficacitatea acestor scheme în lumina rigidităților existente pe piața forței de muncă și pe piața produselor. Să reformeze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, sistemul de stabilire a salariilor, pentru a se asigura că salariile evoluează în funcție de productivitate. Să se asigure că evoluțiile salariului minim corespund obiectivelor de promovare a ocupării forței de muncă și a competitivității.

               4.Să reducă, până la sfârșitul anului 2015, obstacolele normative din calea creșterii întreprinderilor, în special prin revizuirea criteriilor legate de dimensiune, stabilite în reglementări, pentru a evita efectele de prag. Să ridice, începând cu 2015, restricțiile de acces și la alte profesii reglementate, în afară de profesiile juridice, precum și restricțiile de exercitare a acestora, îndeosebi în ceea ce privește profesiile din sectorul sănătății.

               5.Să simplifice și să eficientizeze sistemul fiscal, în special prin eliminarea cheltuielilor fiscale ineficiente. Să promoveze investițiile, să întreprindă acțiuni pentru reducerea impozitelor pe producție și a ratei legale a impozitului pe profit pentru întreprinderi, extinzând, în același timp, baza de impozitare a consumului. Să ia măsuri, începând din 2015, pentru desființarea taxelor și a impozitelor ineficiente care aduc venituri reduse sau egale cu zero.

               6.Să reformeze legislația muncii astfel încât să îi stimuleze într-o mai mare măsură pe angajatori să recurgă la contracte cu durată nedeterminată. Să faciliteze adoptarea, la nivel de întreprindere și de ramură, a unor derogări de la dispozițiile juridice generale, în special în ceea ce privește regimurile de timp de lucru. Să reformeze, până la sfârșitul anului 2015, legea prin care sunt instituite les accords de maintien de l’emploi, în vederea măririi numărului de întreprinderi care recurg la astfel de acorduri. Să întreprindă acțiuni pentru reformarea sistemului de ajutoare de șomaj, în vederea restabilirii sustenabilității bugetare a sistemului, și să ofere mai multe stimulente pentru reîncadrarea în muncă.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 260.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8805 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 29 final.

                     (10)
                  În comparație cu Programul de stabilitate anterior, guvernul și-a revizuit obiectivul pe termen mediu, trecând de la un deficit structural de 0,25 % din PIB la unul de 0,4 %. Obiectivul pe termen mediu ar urma să fie atins mai târziu cu un an decât era prevăzut în programul de stabilitate de anul trecut.

                     (11)
                  Evaluarea eficacității acțiunilor întreprinse în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive va avea loc după 10 iunie 2015.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 335 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro
                  6
               . Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016. În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Lituania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

               (2)Raportul de țară privind Lituania
                  7
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate la data de 14 iulie 2015, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 29 aprilie 2016, Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  8
               .

               (5)În Programul său de stabilitate pentru 2016, Lituania a solicitat o abatere temporară, de 0,6 % din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În așteptarea unui acord final, continuă să existe însă incertitudini în ceea ce privește setul de măsuri de reformă și punerea în aplicare a acestora. Se pare, așadar, că, deși dispune de suficientă marjă de manevră fiscal-bugetară pentru a beneficia de o abatere temporară, Lituania nu îndeplinește criteriul de eligibilitate referitor la realizarea reformei pentru a se folosi de clauza privind reforma structurală. Mai mult, în prezent nu este posibil să se evalueze dacă impactul pe care guvernul estimează că îl va avea reforma este plauzibil. Prin urmare, impactul respectivelor reforme nu se reflectă încă în ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2017.

               (6)În prezent, Lituania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul își propune o îmbunătățire a soldului global de la un deficit de 0,8 % din PIB în 2016 la un excedent de 0,9 % din PIB în 2019. Soldul structural urmează să se deterioreze temporar în 2016, pentru ca în 2017 să atingă obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit de 1 % din PIB în termeni structurali – și, ulterior, să se mențină deasupra acestuia. Traiectoria de ajustare cuprinde și reforma sistemică a pensiilor din 2016, dar nu reflectă reforma structurală planificată pentru 2017. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea de la 39,9 % din PIB în 2016 la 35,7 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Nu s-au oferit încă suficiente detalii privind măsurile necesare pentru atingerea țintelor de deficit bugetar planificate pentru 2018 și anii următori. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, soldul structural ar urma să fie de -1,2 % din PIB în 2016, putându-se considera că se apropie de obiectivul bugetar pe termen mediu, și de -0,8 % din PIB în 2017, depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că Lituania va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (7)O eventuală scădere a numărului de persoane în vârstă de muncă, având drept cauze îmbătrânirea, capacitatea modestă a sistemului de sănătate și emigrația netă semnificativă, poate afecta potențialul de creștere economică al Lituaniei și, în cele din urmă, viitoarea traiectorie de convergență a acesteia, amenințând sustenabilitatea sistemului de pensii și a sistemului de îngrijire pe termen lung. Se estimează că în 2030 se va înregistra o pierdere cumulativă de 35 % din numărul persoanelor în vârstă de muncă. Dacă nu este inversată, această tendință va periclita disponibilitatea resurselor corespunzătoare de forță de muncă, sustenabilitatea creșterii economice pe termen lung și sistemele de asigurări sociale, în special sistemul de pensii.

               (8)Actualele tendințe demografice subliniază nevoia unei reforme ample a pensiilor în Lituania, prin care să se abordeze riscurile pentru sustenabilitatea pe termen mediu și pentru adecvarea sistemului existent de pensii. Nivelul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă din Lituania este unul dintre cele mai ridicate din UE. Cu toate acestea, în prezent nu există niciun mecanism de indexare a pensiilor acordate de stat, iar cheltuielile cu pensiile acordate prin sistemul asigurărilor sociale de stat sunt relativ scăzute. Guvernul nu a adoptat încă planuri pentru introducerea unui mecanism de indexare, pentru corelarea vârstei de pensionare cu speranța de viață după 2026 și nici pentru îmbunătățirea modului în care este finanțată partea de bază a pensiilor acordate prin sistemul asigurărilor sociale de stat.

               (9)Capacitatea sistemului de sănătate din Lituania este una dintre cele mai modeste din Uniunea Europeană. Mai concret, rata mortalității populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani este cea mai ridicată din UE și are un impact important asupra disponibilității forței de muncă potențiale și asupra productivității muncii. Printre punctele slabe ale sistemului de sănătate se numără recurgerea într-o măsură prea mare la asistența medicală spitalicească și cheltuielile scăzute cu prevenirea și sănătatea publică. Este necesar să se abordeze tendința demografică negativă.

               (10)Este important ca Lituania să își intensifice investițiile în capitalul uman pentru a contracara unele dintre efectele negative ale scăderii numărului de persoane în vârstă de muncă și pentru a sprijini tranziția către o economie cu o mai mare valoare adăugată. Deși nivelul de instruire a crescut, proporția de elevi cu insuficiente competențe de bază este ridicată. Ar trebui continuate eforturile de asigurare a unei predări de înaltă calitate, ceea ce reprezintă un factor crucial pentru combaterea rezultatelor slabe la învățătură și a lipsurilor din domeniul învățământului. În plus, există deficiențe în ceea ce privește calitatea predării din învățământul superior și capacitatea acestuia de a încuraja inovarea. Nivelul de participare la programele de educație și formare pentru adulți se menține scăzut, ceea ce subminează eforturile de îmbunătățire a capitalului uman și de sporire a productivității. În anumite sectoare ale economiei există semne de apariție a unei lipse de personal calificat. Se estimează că această lipsă de personal calificat se va acutiza în viitor. Creșterea puternică a salariilor și o anumită încetinire a creșterii productivității ar putea diminua competitivitatea la nivelul costurilor. Este important, așadar, să se sporească relevanța educației pe piața forței de muncă, să se raționalizeze structura și finanțarea sistemului de învățământ, să se dezvolte programe de învățare pe tot parcursul vieții, să se îmbunătățească orientarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și să se sporească eficacitatea respectivelor politici. Lituania a luat măsuri pentru îmbunătățirea politicilor sale active în domeniul pieței forței de muncă și a altor servicii, dar s-ar mai putea aduce îmbunătățiri în ceea ce privește orientarea respectivelor politici și servicii către anumite grupuri, în special către persoanele care se află de foarte multă vreme în șomaj și persoanele care nu dispun de calificările necesare. Cheltuielile cu măsurile eficace de politică activă în domeniul pieței forței de muncă continuă să fie limitate, iar sistemele de protecție socială din Lituania sunt fragile. Aproximativ 27 % din populația Lituaniei este expusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială, iar inegalitatea veniturilor este una dintre cele mai ridicate din UE. Guvernul lituanian intenționează să mărească nivelul de acoperire și de adecvare a indemnizațiilor de șomaj și a celor de asistență socială, dar nu a fost adoptată încă legislația relevantă.

               (11)În parlament se află în discuție o revizuire amplă a Codului muncii și a modelului social. Intenția este aceea de a se mări flexibilitatea relațiilor de pe piața forței de muncă și de a se oferi mai multă securitate, dar nu a fost adoptată încă legislația relevantă. Este important ca în realizarea reformei să fie implicați partenerii sociali și ca dialogul social să fie intensificat.

               (12)Investițiile și-au revenit încet de la declanșarea crizei economice și vor fi sprijinite, în anii următori, cu fonduri structurale și de investiții din partea UE. Cu toate acestea, preluarea și integrarea noilor tehnologii nu s-au răspândit în întreaga economie, iar inovarea prezintă un nivel scăzut, ceea ce stânjenește creșterea productivității. Investițiile private în cercetare și inovare au fost, la rândul lor, scăzute, probabil ca urmare a insuficienței stimulentelor pentru cercetare și inovare în cadrul întreprinderilor și pentru cooperare între sectorul public și cel privat. Sporirea investițiilor private ar putea atenua riscurile rezultate din dependența investițiilor publice în cercetare și inovare din Lituania față de fondurile structurale și de investiții din partea UE. Sistemul de învățământ terțiar prezintă lipsuri în ceea ce privește calitatea și capacitatea de inovare, iar cooperarea cu universitățile și centrele de cercetare din străinătate este limitată. Sistemul de cercetare și inovare este fragmentat și caracterizat de suprapuneri și repetiții inutile. Lituania nu poate, astfel, să atingă masa critică în ceea ce privește capacitatea de cercetare și de dezvoltare de care are nevoie pentru a-și spori cunoștințele inovatoare. Este necesar să existe mai multe stimulente pentru inovare și pentru cooperare între universități și întreprinderi, între altele prin dezvoltarea capitalului uman și prin realizarea de investiții în acest capital, ceea ce ar putea mări nivelul transferului de tehnologie în economia reală. Inovarea ar putea fi îmbunătățită prin mărirea capacității, limitată în prezent, a întreprinderilor lituaniene de a absorbi cunoștințe externe și de a le aplica în scopuri comerciale.

               (13)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Lituaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (14)În lumina evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său
                  9
                se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Lituania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu se limitează la marja permisă pentru reforma sistemică a pensiilor în 2016 și 2017. Să reducă sarcina fiscală asupra persoanelor cu venituri reduse prin deplasarea sarcinii fiscale asupra altor surse, mai puțin defavorabile creșterii economice, și să amelioreze conformarea fiscală, în special în domeniul TVA.

               2.Să mărească investițiile în capitalul uman și să rezolve lipsa de personal calificat, prin sporirea relevanței educației pe piața forței de muncă, prin îmbunătățirea calității predării și prin intensificarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a programelor de educație și formare pentru adulți. Să consolideze rolul mecanismului de dialog social. Să îmbunătățească funcționarea sistemului de sănătate prin extinderea asistenței medicale ambulatorii și prin intensificarea componentelor de prevenire a bolilor și de promovare a sănătății. Să mărească nivelul de acoperire și de adecvare a indemnizațiilor de șomaj și a celor de asistență socială.

               3.Să ia măsuri de mărire a productivității și să îmbunătățească preluarea și integrarea noilor tehnologii în întreaga economie. Să asigure o mai bună coordonare a politicilor din domeniul inovării și să încurajeze investițiile private, între altele prin dezvoltarea unor mijloace alternative de finanțare.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 335 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 83 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 523 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  7
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovenia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind zona euro, care este reflectată în recomandările 1-3 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Sloveniei
                  8
                din 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017
                  9
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special deficiențele din sectorul bancar, titlurile de creanță emise de societăți comerciale și riscurile bugetare constituie vulnerabilități. Dezechilibrele legate de stocuri se corectează treptat, având în vedere reluarea creșterii economice. În sectorul întreprinderilor s-a înregistrat o reducere substanțială a datoriilor, iar investițiile private, inclusiv sub forma investițiilor străine directe, și-au reluat dinamica pozitivă, chiar dacă stocurile provenite din investiții străine directe care sosesc în țară continuă să fie scăzute în comparație cu cele ale țărilor din regiune. Datoria publică a atins un nivel record în 2015, preconizându-se o ajustare în sens descrescător în anii următori. Progresele înregistrate în ceea ce privește restructurarea sectorului bancar au coincis cu scăderea rapidă a proporției creditelor neperformante, care se estimează că va continua pe această traiectorie descendentă. Guvernul a adoptat măsuri relevante pentru a consolida și a restructura sectorul bancar, precum și pentru a îmbunătăți guvernanța întreprinderilor de stat. Cu toate acestea, un nou impuls politic este necesar pentru a aborda problema îndatorării întreprinderilor, precum și alte deficiențe din sectorul financiar, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și pentru a îmbunătăți mediul de afaceri.

               (4)La 28 aprilie 2017, Slovenia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2017, iar la 3 mai 2017, Programul național de reformă pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele lor finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  10
               , Comisia poate solicita unui stat membru, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării, să își revizuiască și să își modifice programele relevante finanțate din fondurile ESI. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  11
               .

               (6)În prezent, Slovenia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și este supusă regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2017, guvernul preconizează o îmbunătățire a deficitului global, până la 0,8 % din PIB în 2017, acesta urmând să atingă un excedent de 0,4 % din PIB în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un buget echilibrat la nivel structural, care nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere – va fi atins până în 2020. Cu toate acestea, pe baza soldului structural recalculat
                  12
               , obiectivul bugetar pe termen mediu nu ar urma să fie atins până la sfârșitul orizontului de timp al programului. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 77,0 % din PIB în 2017, urmând să scadă în continuare pentru a atinge 67,5 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În același timp, măsurile necesare pentru a sprijini țintele planificate în perioada de după 2017 nu au fost suficient detaliate.

               (7)Din Programul de stabilitate pentru 2017 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ în 2016 și 2017, prezentându-se dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile legate de afluxul excepțional de refugiați s-au ridicat în 2016 la 0,07 % din PIB. Această sumă este neschimbată față de proiectul de plan bugetar pentru 2017, care a confirmat proiecțiile din Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru anul 2017, Programul de stabilitate a cuprins o solicitare referitoare la 0,07 % din PIB. Din acest procent, Comisia va considera că impactul incremental se ridică la 0,01 % din PIB. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 iau în calcul aceste cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați și măsurile în materie de securitate sunt legate de evenimente neobișnuite, impactul acestora asupra finanțelor publice ale Sloveniei este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2016 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri. În primăvara anului 2018 se va efectua o evaluare finală privind anul 2017, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile din Slovenia.

               (8)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Sloveniei să realizeze o ajustare fiscalbugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există în 2017 riscul unei anumite abateri de la acest obiectiv.

               (9)În 2018, având în vedere situația sa fiscal-bugetară și, mai precis, nivelul datoriei sale, se preconizează că Slovenia își va ajusta în continuare poziția în direcția îndeplinirii corespunzătoare a obiectivului bugetar pe termen mediu. În conformitate cu matricea de ajustare convenită de comun acord în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă se traduce printr-o cerință ce constă într-o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  13
                care să nu depășească 0,6 %. Aceasta ar reprezenta o ajustare structurală de 1 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. Se estimează că Slovenia va respecta regula privind datoria în 2017 și în 2018. În linii mari, Consiliul este de părere că Slovenia trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare în 2017 și că vor fi necesare măsuri suplimentare în 2018 pentru ca această țară să se conformeze dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru respectiv, având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare pentru 2018 vor trebui să ia în considerare obiectivul ce constă în realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Sloveniei. În acest context, Comisia intenționează să utilizeze marja de apreciere aplicabilă în funcție de situația ciclică a Sloveniei. În plus, există incertitudini semnificative cu privire la poziția ciclică în cazul specific al Sloveniei, din cauza contracției economice deosebit de mari din perioada 2008-2013 și a principalelor reforme structurale și ale sectorului financiar în curs de a fi puse în aplicare.

               (10)Legea privind normele fiscal-bugetare, adoptată în iulie 2015, a introdus un cadru bugetar pe termen mediu pentru administrația publică. Pentru ca aceasta să devină operațională, sunt necesare anumite amendamente la Legea finanțelor publice. Inițial, guvernul s-a angajat să adopte Legea revizuită a finanțelor publice în termen de șase luni de la adoptarea Legii privind normele fiscal-bugetare. Acest termen-limită a fost însă amânat în mod repetat, iar actul revizuit nu a fost încă transmis Parlamentului spre deliberare. Versiunea revizuită a Legii finanțelor publice constituie unul dintre instrumentele juridice care transpun în legislația națională Directiva UE 2011/85 privind cerințele pentru cadrele bugetare naționale, statele membre având obligația de a finaliza un astfel de instrument de transpunere până la sfârșitul anului 2013. Membrii Consiliului Fiscal au fost numiți la 21 martie 2017.

               (11)Nivelul ridicat al datoriei publice, care a atins 79,7 % din PIB în 2016, reprezintă o sursă de vulnerabilitate pentru finanțele publice ale Sloveniei. Populația Sloveniei îmbătrânește mai rapid decât cea a majorității statelor membre. Slovenia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor sale publice, iar decalajul său de sustenabilitate pe termen lung este cel mai ridicat dintre toate statele membre, fiind datorat creșterii preconizate a cheltuielilor publice legate de pensii, sănătate și îngrijirea pe termen lung.

               (12)Guvernul a prezentat propuneri pentru reformarea sistemului de sănătate. Proiectul de Lege privind asigurările de sănătate, care reprezintă elementul central al reformei, a fost supus consultării publice în februarie 2017 și este programat să fie transmis Adunării Naționale până în vara anului 2017. Este important să se respecte calendarul preconizat, ceea ce ar trebui să îi permită actului să devină lege încă din anul 2017. În decembrie 2016 au fost prezentate propunerile de modificare a Legii privind serviciile de sănătate și a Legii privind drepturile pacienților și a fost adoptată noua Lege privind farmaciile. Dificultățile rămase se referă la guvernanța și la performanța spitalelor, la serviciile de asistență medicală primară ca „filtru” care să limiteze accesul al asistența medicală spitalicească, la sistemele de plată din spitale, la evaluarea tehnologiilor medicale, precum și la sistemele de informații. În plus, beneficiile pe care le-ar aduce centralizarea procedurilor de achiziții publice de produse și servicii medicale rămân în mare măsură neexploatate. Totodată, este în curs de pregătire un nou sistem centralizat de achiziții publice pentru medicamente, care ar putea permite achizițiilor să devină mai transparente și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor. Progresele în direcția reformei sistemului de îngrijire pe termen lung reprezintă, de asemenea, o provocare semnificativă. Nu există încă un sistem integrat de îngrijire pe termen lung în Slovenia. Un proiect-pilot menit să determine nevoile de asistență pe termen lung este în curs de elaborare.

               (13)Cartea albă privind pensiile a fost adoptată de guvern în aprilie 2016 și a deschis o consultare publică referitoare la viitorul sistemului de pensii. Cu toate acestea, nu au fost prezentate încă propuneri legislative concrete. Provocările viitoare sunt reprezentate de asigurarea sustenabilității pe termen lung și a caracterului adecvat al sistemului de pensii prin corelarea vârstei legale de pensionare cu creșterea speranței de viață și prin încurajarea unei pensionări tardive, de sporirea gradului de acoperire a regimurilor de pensii suplimentare, de abordarea în mod corespunzător a diferitelor parcursuri profesionale și de reducerea riscurilor de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă.

               (14)Piața forței de muncă și tendințele sociale au continuat să se îmbunătățească. Crearea de locuri de muncă s-a accelerat, iar șomajul este în scădere. Rata persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială a scăzut, dar rămâne peste media UE pentru persoanele în vârstă. Grație îmbunătățirii situației de pe piața forței de muncă, lucrătorii în vârstă au posibilitatea de a-și găsi un loc de muncă, însă rata de participare a acestora la forța de muncă rămâne scăzută. În ultimii ani, a devenit din ce în ce mai frecvent ca lucrătorii în vârstă să continue să beneficieze de indemnizații de șomaj până la momentul pensionării. Rata șomajului de lungă durată rămâne peste nivelurile din perioada anterioară crizei, șomerii de lungă durată reprezentând mai mult de jumătate din numărul total de șomeri. Peste 40 % dintre toți șomerii de lungă durată au peste 50 de ani și aproximativ jumătate dintre aceștia se află în șomaj de cel puțin doi ani. Au fost elaborate și discutate cu partenerii sociali o analiză și un plan de acțiune care vizează creșterea ratei de ocupare a lucrătorilor în vârstă. Punerea în aplicare în timp util a planului de acțiune poate contribui la îmbunătățirea activării lucrătorilor în vârstă. Rata de ocupare a lucrătorilor slab calificați rămâne în continuare scăzută, cu mult sub nivelul din perioada anterioară crizei și sub media UE. Planul privind punerea în aplicare a unor politici active în domeniul pieței forței de muncă, adoptat în luna ianuarie 2016, reprezintă o continuare a actualei abordări, în timp ce cheltuielile în acest domeniu rămân scăzute. Măsurile active de ocupare nu îi vizează îndeajuns pe lucrătorii în vârstă și pe cei slab calificați. În pofida reformei din 2013, segmentarea pieței muncii rămâne o provocare.

               (15)Deși este încă ridicat, nivelul creditelor neperformante se înscrie pe o traiectorie descendentă puternică. Banca Sloveniei a pus în aplicare o serie de măsuri care le oferă băncilor stimulente pentru a-și reduce creditele neperformante în mod sustenabil. Presiunile în sensul reducerii datoriei au început să se atenueze, însă fluxurile de credit acordate întreprinderilor scad în continuare. Progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea datoriei au variat de la o întreprindere la alta. Consolidarea și restructurarea sectorului bancar a înregistrat progrese prin fuziunea, în 2016, a trei bănci. Se preconizează ca, până în decembrie 2017, Nova Ljubljanska Banka să fie privatizată. Revizuirea cadrului legislativ a consolidat în continuare capacitatea de restructurare a Societății de administrare a investițiilor bancare. Nivelul creditelor neperformante continuă să fie ridicat în rândul IMM-urilor. În acest sens, cu sprijinul Băncii Mondiale, a fost elaborată o abordare sistematică cu privire la modalitatea prin care IMM-urile pot diminua rata creditelor neperformante din portofoliu. În plus, guvernul a adoptat o lege privind înființarea unui registru central de credit, pentru a permite o gestionare mai eficientă a riscurilor și pentru a reduce riscul de îndatorare.

               (16)Pentru o întreprindere cu bonitate ridicată, accesul la surse alternative de finanțare este foarte limitat. În principal Slovenian Enterprise Fund și Slovenska izvozna in razvojna banka (Banca SID) au introdus noi instrumente de datorie pentru IMM-uri, inclusiv măsuri precum microcreditele. Slovenian Enterprise Fund a implementat în 2016 o schemă de capital inițial de care beneficiază mai puțin de 50 de IMM-uri. Alte instrumente alternative de finanțare, inclusiv capitalul de risc și fondurile de capitaluri proprii cu utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene, ar putea constitui o sursă importantă de finanțare suplimentară, însă acestea rămân în mare măsură neexploatate.

               (17)Punerea în aplicare a strategiei de dezvoltare a administrației publice pentru perioada 2015-2020 este în curs și au fost înregistrate unele progrese în acest sens. Cu toate acestea, unele măsuri specifice, cum ar fi adoptarea Legii privind funcția publică, au fost din nou amânate. Se estimează că programul guvernului de reducere a sarcinii administrative a creat economii totale de 365 de milioane EUR între 2009 și 2015 și, din cele 318 măsuri menite să reducă sarcina administrativă, aproape 60 % au fost realizate. Procedurile administrative complexe și de lungă durată, în special în sectorul construcțiilor și al amenajării teritoriului, continuă însă să descurajeze investițiile private. Chiar dacă eficiența și calitatea sistemului judiciar s-au îmbunătățit în continuare, programarea primelor audieri în cauzele comerciale încă necesită mult timp, iar revendicările nu pot fi transmise prin mijloace electronice. În pofida adoptării unor importante reforme anticorupție, cum ar fi programul de toleranță zero față de corupție, percepția asupra corupției rămâne negativă și pare să influențeze deciziile întreprinderilor. După progresele inițiale realizate în modernizarea reglementării profesiilor, ritmul reformelor a încetinit. Eliminarea barierelor restrictive în ceea ce privește reglementarea profesiilor ar putea sprijini concurența pe aceste piețe.

               (18)Gradul de implicare a statului în economie rămâne ridicat, în pofida programului de privatizare inițiat în 2013. Statul este cel mai mare angajator, administrator de active și deținător de titluri de creanță emise de societăți comerciale din Slovenia. Alături de slaba guvernanță corporativă, nivelul ridicat al participațiilor statului a avut consecințe fiscal-bugetare și economice considerabile. Acestea sunt estimate la 13 miliarde EUR sau aproximativ o treime din PIB în perioada 2007-2014, în principal din cauza măsurilor de stabilizare a sectorului financiar și a profiturilor nerealizate ale întreprinderilor de stat în comparație cu întreprinderile private. Performanța întreprinderilor de stat a început să se amelioreze, fiind susținută de un nou sistem de guvernanță corporativă, însă persistă unele riscuri. Până la sfârșitul anului 2015, rezultatele au arătat o îmbunătățire a rentabilității întreprinderilor gestionate de Slovenian Sovereign Holding, deși acestea s-au situat sub ținta intermediară stabilită în strategia de gestionare. Un plan de gestionare a activelor pentru 2017, menit să cuantifice indicatorii de performanță pentru fiecare întreprindere de stat în parte și să actualizeze o listă a activelor în vederea cesionării, a fost aprobat de guvern în ianuarie 2017. În același timp, revizuirea strategiei de gestionare a activelor, aprobată mai întâi de către parlamentul național în 2015, nu a fost încă finalizată, întrucât guvernul a amânat adoptarea unei decizii în acest sens până în a doua jumătate a anului 2017. Chiar dacă, la sfârșitul lunii februarie 2017, consiliul de administrație a numit un nou președinte, nu au fost încă numiți toți membrii consiliului de supraveghere.

               (19)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă al Sloveniei, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (20)Consiliul a examinat Programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  14
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (21)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își continue politica fiscal-bugetară în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce se traduce printr-un efort fiscal-bugetar considerabil pentru 2018. Atunci când se adoptă măsuri de politică, ar trebui să se aibă în vedere realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Sloveniei. Să adopte și să pună în aplicare reforma propusă a sistemului de sănătate și să adopte reforma planificată a serviciilor de îngrijire pe termen lung, asigurând un mai bun raport cost-eficacitate, o mai mare accesibilitate și o calitate sporită a îngrijirii. Să fructifice pe deplin potențialul achizițiilor centralizate în sectorul sănătății. Să adopte măsurile necesare pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung și caracterul adecvat al sistemului de pensii.

               2.Să își intensifice eforturile pentru a spori capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a celor în vârstă, îndeosebi prin măsuri de învățare pe tot parcursul vieții și de activare cu țintă precisă.

               3.Să amelioreze condițiile de finanțare, inclusiv prin facilitarea unei rezoluții durabile a creditelor neperformante și a accesului la surse de finanțare alternative. Să asigure punerea în aplicare deplină a strategiei privind societățile de administrare a investițiilor bancare. Să reducă sarcina administrativă asupra întreprinderilor care decurge din normele privind amenajarea teritoriului și autorizațiile de construcție și să asigure o bună guvernanță a întreprinderilor de stat.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 523 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 89 final.

                     (9)
                  COM(2017)90 final.

                     (10)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (11)

                        COM (2014) 494 final.

                     (12)
                  Soldul ajustat ciclic, fără a include măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de către Comisie cu ajutorul metodologiei stabilite de comun acord.

                     (13)
                  Cheltuielile publice nete sunt alcătuite din totalul cheltuielilor publice excluzând cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (14)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.