               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 431 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediuîn Ungaria
            {SWD(2018) 368 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu

                  în Ungaria

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 121 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre trebuie să promoveze soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Ungariei să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul pe termen mediu era respectat cu un efort mai mic.

               (4)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018 și a datelor privind rezultatele din 2017 validate de Eurostat, creșterea cheltuielilor publice, fără măsurile discreționare privind veniturile și măsurile cu caracter excepțional, a depășit cu mult rata criteriului de referință privind cheltuielile în 2017, indicând o abatere semnificativă de la ajustarea structurală necesară (o abatere de 2,4 % din PIB). În 2017, de la o poziție de -1,8 % din PIB-ul potențial în 2016, soldul structural s-a deteriorat la -3,1 % din PIB, indicând de asemenea o abatere semnificativă (o abatere de 1,4 % din PIB). Evaluarea globală a indicat faptul că criteriul de referință privind cheltuielile a fost afectat negativ de trei elemente, inclusiv de o rată de creștere potențială și de un deflator PIB prea scăzute pe termen mediu care au stat la baza criteriului de referință privind cheltuielile, precum și de un efect permanent privind veniturile. După corectarea în funcție de acești factori, criteriul de referință privind cheltuielile pare să reflecte în mod adecvat efortul bugetar și indică o abatere semnificativă. Această concluzie este confirmată de evaluarea pilonului soldului structural, care, după ajustarea în funcție de impactul scăderii cheltuielilor cu dobânzile, volatilității investițiilor și veniturilor excepționale, indică în continuare o abatere semnificativă. Prin urmare, evaluarea globală duce la concluzia că abaterea constatată de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017 este semnificativă.

               (5)La [23 mai] 2018, în urma unei evaluări globale, Comisia a considerat că în Ungaria există o abatere semnificativă constatată de la obiectivul bugetar pe termen mediu și a adresat Ungariei un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 10 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (6)În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în termen de o lună de la data adoptării avertismentului, Consiliul ar trebui să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să ia măsurile de politică necesare. Regulamentul prevede că recomandarea va stabili un termen de maximum cinci luni pentru corectarea abaterii de către statul membru. Având în vedere acestea, pare adecvat să se prevadă data de 15 octombrie 2018 ca termenul-limită până la care Ungaria trebuie să corecteze abaterea. Până la acest termen, Ungaria ar trebui să prezinte un raport referitor la măsurile luate pentru a da curs prezentei recomandări.

               (7)Se estimează că în 2017 soldul structural al Ungariei s-a abătut cu 1,6 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu de -1,5 % din PIB ca deficit structural. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018 referitoare la deviația PIB-ului, Ungaria se află într-o situație economică normală în 2018. Ponderea datoriei publice a Ungariei în PIB depășește pragul de 60 %. Efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de cerințe, care ține cont de circumstanțele economice și de problemele de sustenabilitate predominante, se ridică la cel puțin 1 % din PIB pentru 2018. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 indică o nouă deteriorare a soldului structural, cu 0,5 % din PIB, în 2018. Prin urmare, o îmbunătățire structurală minimă de 1 % din PIB în 2018 impune adoptarea unor măsuri cu un randament total de 1,5 % din PIB față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din primăvara anului 2018. Având în vedere amploarea semnificativă a efortului de consolidare structurală necesar care rezultă din cerința de ajustare minimă, este oportun să nu se impună nicio altă ajustare în plus față de cerința minimă de 1 % din PIB.

               (8)Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1 % din PIB în 2018 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 2,8 % în 2018.

               (9)Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică.

               (10)În vederea atingerii obiectivelor bugetare recomandate, este esențial ca Ungaria să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente,

               RECOMANDĂ:

               (1)Ungaria ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din PIB, repunând astfel țara pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               (2)Ungaria ar trebui să utilizeze orice câștig excepțional în vederea reducerii deficitului. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural public într-o manieră favorabilă creșterii.

               (3)Până la 15 octombrie 2018, Ungaria ar trebui să prezinte Consiliului un raport referitor la măsurile pe care le-a luat în urma prezentei recomandări. Raportul ar trebui să prezinte măsuri detaliate în mod suficient și anunțate în mod credibil, incluzând impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru 2018.

               Prezenta recomandare se adresează Ungariei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 422 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al României pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al României pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat România printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară pentru România din 2018
                  4
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de România în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 10 mai 2018, România și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și la 14 mai 2018, Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (5)În prezent, România face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2018, guvernul prevede un deficit global de 2,95 % din PIB în 2018 și diminuarea treptată a acestuia la 1,45 % din PIB până în 2021. Se estimează că obiectivul bugetar pe termen mediu, respectiv un deficit structural de 1 % din PIB, nu va fi atins până în 2021, an care reprezintă finalul orizontului de timp al programului. Se preconizează că soldul structural recalculat va ajunge la – 2,1 % în 2021. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB se va menține la nivelul de sub 40 % până în 2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare respective este unul favorabil. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate.

               (6)La 16 iunie 2017, Consiliul a decis în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) că România a înregistrat în 2016 o abatere semnificativă constatată de la obiectivul pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă constatată, la 16 iunie 2017 Consiliul a adresat României recomandarea de a lua măsurile care se impun pentru ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  7
                să nu depășească 3,3 % în 2017, cifră ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB. La 5 decembrie 2017, Consiliul a constatat că România nu a întreprins acțiuni efective ca răspuns la recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 și a emis o recomandare revizuită. În noua recomandare, Consiliul a invitat România să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,3 % în 2018, cifră ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB. La XX iunie 2018, Consiliul a constatat că România nu a întreprins acțiuni efective ca răspuns la recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017. Totodată, analiza datelor privind rezultatul exercițiului bugetar 2017 a indicat faptul că în 2017 România s-a abătut în mod semnificativ de la ajustarea recomandată. În conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Comisia a adresat României, la 23 mai 2018, un avertisment cu privire la abaterea semnificativă, constatată în 2017, de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. La XX iunie 2018, Consiliul a adoptat o recomandare ulterioară în acest sens, în care a confirmat necesitatea ca România să ia măsurile care se impun pentru ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete să nu depășească 3,3 % în 2018, cifră ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul ca în 2018 să apară o abatere de la această recomandare.

               (7)În ceea ce privește anul 2019, la XX iunie 2018, Consiliul a recomandat României să ia măsurile care se impun pentru ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete să nu depășească 5,1 %, cifră ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul ca în 2019 să apară o abatere de la acest obiectiv. În plus, previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 indicau un deficit public de 3,4 % din PIB în 2018 și de 3,8 % din PIB în 2019, depășindu-se astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. În ansamblu, Consiliul consideră că vor trebui adoptate, începând din 2018, măsuri suplimentare semnificative pentru a se respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, având în vedere deteriorarea accentuată preconizată a situației fiscal-bugetare, în conformitate cu recomandarea adresată României la XX iunie 2018 de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare pentru a-și putea atinge obiectivul bugetar pe termen mediu.

               (8)Planificarea bugetară a României ignoră în mod regulat prevederile cadrului său fiscalbugetar, în pofida nevoii de politici fiscal-bugetare responsabile. Legea responsabilității fiscal-bugetare a României transpune în legislația națională Pactul bugetar. Normele legii sunt bine concepute, dar, în practică, sunt trecute cu vederea în mod recurent. În 2016, deficitul structural a depășit obiectivul pe termen mediu, încălcându-se regula privind deficitul. Atât bugetul pentru 2017, cât și cel pentru 2018 vizau un deficit global de aproximativ 3 % din PIB, ceea ce implică o deteriorare a soldului structural în raport cu regula. Cele două rectificări bugetare din 2017 nu au fost conforme cu normele care nu permiteau creșterea plafoanelor de deficit global și primar și nici majorarea cheltuielilor cu personalul și a cheltuielilor publice totale în cursul exercițiului fiscal-bugetar în curs. De asemenea, la fel ca în anii anteriori, în 2017 actualizarea strategiei fiscal-bugetare a fost transmisă Parlamentului la mult timp după termenul legal, neasigurându-se astfel o perspectivă pe termen mai lung a planificării bugetare.

               (9)Respectarea obligațiilor fiscale de către contribuabili se menține la un nivel scăzut, în special în ceea ce privește taxa pe valoarea adăugată. În cursul anului trecut, România a realizat progrese limitate în ceea ce privește abordarea recomandării specifice care ia fost adresată în repetate rânduri de a consolida respectarea obligațiilor fiscale și colectarea impozitelor. În ceea ce privește taxa pe valoarea adăugată, diferența dintre veniturile preconizate teoretic și veniturile colectate efectiv se menține la un nivel foarte ridicat. Pentru a îmbunătăți respectarea obligațiilor fiscale de către contribuabili, autoritățile au prevăzut plata defalcată a taxei pe valoarea adăugată. Această dispoziție are caracter facultativ, excepție făcând societățile insolvabile și contribuabilii care au restanțe semnificative la plata taxei pe valoarea adăugată. Cu toate acestea, măsura nu a adus încă rezultate semnificative. Nu s-a pus încă în aplicare introducerea caselor de marcat cu jurnal electronic, conectate la sistemul informatic al administrației fiscale.

               (10)Soliditatea sectorului financiar s-a îmbunătățit în continuare, dar unele evoluții trebuie monitorizate. Sectorul bancar este bine capitalizat, iar calitatea activelor s-a ameliorat. Cu toate acestea, mai multe inițiative legislative în curs, care riscă să afecteze cedarea creditelor neperformante, precum și creditele și investițiile, justifică o monitorizare atentă. Recenta reducere a contribuțiilor la fondurile de pensii prefinanțate din cel de al doilea pilon a atenuat îngrijorările fiscal-bugetare pe termen scurt, dar ar putea avea consecințe negative asupra dezvoltării piețelor de capital.

               (11)Piața forței de muncă a devenit mai rigidă ca urmare a creșterii ocupării forței de muncă simultan cu reducerea forței de muncă provocată de îmbătrânirea populației și de emigrație. În același timp, România are un important potențial de forță de muncă nevalorificat, iar mai multe grupuri, cum ar fi tinerii, romii, șomerii de lungă durată și persoanele cu handicap, au dificultăți în ceea ce privește accesul la piața forței de muncă. În cursul anului trecut, România a realizat puține progrese în ceea ce privește abordarea recomandării specifice de a consolida politicile de activare cu ținte specifice și serviciile publice integrate, cu accent pe grupurile cele mai îndepărtate de piața muncii. În pofida creșterii stimulentelor financiare pentru programele de mobilitate, participarea la politicile de activare a forței de muncă este în continuare foarte scăzută, iar sarcina administrativă a fost ridicată. Programele de lucrări publice de interes local au un impact redus în ceea ce privește oferta de competențe relevante și sprijinirea tranzițiilor către locuri de muncă obișnuite. Pentru șomerii de lungă durată și beneficiarii de asistență socială nu există nicio procedură bazată pe managementul de caz. Cooperarea între serviciile publice de ocupare a forței de muncă, furnizorii de servicii sociale și de educație și, respectiv, furnizorii externi a fost limitată.

               (12)Riscul de sărăcie sau de excluziune socială a fost foarte ridicat. Sunt afectate mai ales familiile cu copii, persoanele cu handicap, romii și populația rurală. Se mențin inegalitățile mari în ceea ce privește veniturile și ca urmare a impactului redus al sistemului fiscal și de prestații sociale asupra atenuării inegalității veniturilor de piață. Indicatorul social de referință, care reprezintă referința pentru calcularea celor mai importante prestații sociale, nu a mai fost actualizat din 2008. Legea privind venitul minim de incluziune, prevăzută a intra în vigoare în 2018, ar fi dus la creșterea nivelului de acoperire și de adecvare a asistenței sociale. Cu toate acestea, intrarea în vigoare a legii a fost amânată cu peste un an. Vârsta de pensionare mai scăzută în cazul femeilor implică drepturi de pensie mai mici, ceea ce amplifică sărăcia în rândul persoanelor în vârstă și diferența de remunerare între femei și bărbați.

               (13)Implicarea partenerilor sociali în elaborarea și aplicarea reformelor economice și sociale a fost foarte limitată. Adesea, punctele de vedere ale partenerilor sociali nu sunt luate în considerare, chiar și atunci când acestea converg. În România, cadrul pentru negocierile colective nu favorizează funcționarea armonioasă a sistemului de relații de muncă. Dialogul social este caracterizat de un nivel scăzut de negociere colectivă, în special la nivel de sector, și de o participare redusă a sindicatelor și a organizațiilor patronale. Pragurile ridicate de reprezentativitate și definirea vagă a sectoarelor se numără printre principalele obstacole în calea unui dialog social mai eficient. S-au înregistrat puține progrese până în prezent în privința modificărilor legislative care vizează îmbunătățirea cadrului instituțional.

               (14)În ultimii ani, salariul minim a fost majorat în repetate rânduri în mod discreționar. Din 2015, salariul minim net a crescut cu peste 60 %. În 2017, aproximativ 30 % dintre lucrători au fost plătiți cu salariul minim, ceea ce indică o distribuție foarte trunchiată a salariilor. Propunerea privind un mecanism obiectiv pentru majorările salariului minim a fost aprobată de partenerii sociali, dar nu a fost pusă în aplicare de guvern.

               (15)Oferta competențelor nu ține pasul cu nevoile economiei. Nivelurile de instruire scăzute în ceea ce privește competențele de bază și competențele digitale au un impact negativ asupra competitivității, a ocupării forței de muncă și a convergenței. Participarea la programele de formare destinate adulților a fost foarte scăzută. Nu există încă un mecanism de corelare a politicilor de activare cu cererea de competențe, iar capacitatea de a anticipa viitoarele nevoi în materie de competențe și de a estima impactul preconizat al noilor tehnologii este redusă. Învățământul profesional și tehnic rămâne în continuare o opțiune secundară și nu este corelat suficient cu necesitățile pieței muncii și cu strategiile de specializare regională sau sectorială.

               (16)Rezultatele slabe ale sistemului de învățământ contribuie la o mare inegalitate de șanse și afectează perspectivele de creștere pe termen lung ale României. Oferirea unui învățământ general de calitate și favorabil incluziunii, precum și asigurarea accesului la acesta constituie o provocare, în special pentru romi și pentru copiii din zonele rurale. Metodologia de monitorizare pentru combaterea segregării în școli nu a fost încă elaborată. Rata de părăsire timpurie a sistemelor de educație și formare este în scădere, dar se situează în continuare la un nivel ridicat. Este în curs de elaborare un mecanism de avertizare timpurie care să identifice copiii expuși riscului de abandon școlar, însă accentul pe educația de calitate este redus. În pofida luării unor măsuri, asigurarea calității în școli și în învățământul superior întâmpină o serie de provocări. Absolvirea învățământului terțiar este la un nivel foarte scăzut. Investițiile în educație sunt relativ scăzute, iar școlile defavorizate, în special, nu beneficiază de sprijin adecvat.

               (17)Starea de sănătate a populației s-a îmbunătățit, dar se situează în continuare sub standardele UE. Accesul la asistența medicală rămâne o provocare, cu efecte negative asupra dezvoltării copiilor, asupra capacității de inserție profesională a forței de muncă și asupra îmbătrânirii în condiții bune de sănătate. Finanțarea insuficientă și utilizarea ineficientă a resurselor limitează eficacitatea sistemului de sănătate, pe fondul unui deficit considerabil de medici și de asistenți medicali. Accesul la serviciile de sănătate este limitat de prevalența plăților informale și de distanța față de infrastructurile de sănătate. România a înregistrat unele progrese în ceea ce privește abordarea recomandării specifice de a combate plățile informale și se pune în aplicare un mecanism de monitorizare, urmând a se evalua impactul acestuia în practică. Până în prezent s-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește abordarea recomandării specifice de a favoriza tratamentul ambulatoriu. Punerea în aplicare în curs a Strategiei naționale de sănătate este afectată de evoluția priorităților și de planificarea precară a investițiilor.

               (18)Planificarea strategică, procesul de consultare publică și utilizarea evaluărilor impactului normativ se mențin la un nivel redus în etapele de proiectare, punere în aplicare și monitorizare a politicilor. Acest lucru afectează calitatea și previzibilitatea reglementării. De asemenea, modificările legislative frecvente, cum ar fi modificările la codul fiscal, au impact asupra mediului de afaceri. Gradul de implicare a părților interesate în elaborarea și punerea în aplicare a reformelor este redus și se recurge rareori la un dialog veritabil, deși structurile instituționale relevante sunt disponibile. Mecanismul de abordare a opiniilor exprimate de părțile interesate cu ocazia consultărilor publice nu asigură monitorizarea adecvată a acestora. Un exemplu concret recent este lipsa de interes față de propunerea, acceptată de partenerii sociali, privind un mecanism obiectiv pentru majorările salariului minim, care ar fi răspuns unei recomandări specifice țării. Nu au fost obținute rezultate concrete privind reformele administrației publice. Adoptarea legislației relevante privind gestionarea resurselor umane în administrația publică a fost amânată. Secretariatul General al Guvernului are un rol limitat în controlul calității elaborării politicilor.

               (19)Calitatea slabă a infrastructurii, inclusiv în sectorul transporturilor, al deșeurilor și al apelor reziduale, limitează perspectivele de creștere ale României. Investițiile publice prezintă o eficiență scăzută, în special în ceea ce privește pregătirea proiectelor și stabilirea priorităților. Starea generală și fiabilitatea infrastructurii rutiere, feroviare și a căilor navigabile rămân insuficiente, iar reforma sectorului transporturilor avansează într-un ritm foarte lent. Ritmul progreselor înregistrate în ceea ce privește reforma gestionării deșeurilor este, de asemenea, lent, atât sectorul deșeurilor solide, cât și cel al apelor reziduale confruntându-se cu provocări. Master Planul de Transport și Planul Național de Gestionare a Deșeurilor urmăresc să ofere o foaie de parcurs stabilă pentru investiții și să consolideze capacitatea administrativă a sectoarelor respective, însă alinierea pregătirii proiectelor la planificarea strategică a fost, până în prezent, limitată. România a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește abordarea recomandării specifice adresate țării de a consolida ierarhizarea în funcție de priorități a proiectelor de investiții publice și pregătirea acestora.

               (20)Procedurile de achiziții publice eficiente și transparente sunt esențiale pentru abordarea principalelor provocări de politică ale României, printre care se numără eficiența cheltuielilor publice, lupta împotriva corupției și încurajarea inovării și a creșterii durabile și favorabile incluziunii. România a înregistrat unele progrese în ceea ce privește abordarea recomandării de a pune în aplicare Strategia în domeniul achizițiilor publice, dar planul de acțiune nu este încă pus în aplicare în integralitatea sa. Totodată, consolidarea eficienței și utilizarea strategică a achizițiilor publice, a auditurilor eficace și a combaterii fraudei reprezintă în continuare provocări. Sustenabilitatea măsurilor luate și ireversibilitatea reformelor necesită o monitorizare permanentă. Provocările în materie de eficiență și transparență aferente achizițiilor publice caracterizează în special investițiile de anvergură în infrastructura medicală din spitalele regionale din Iași, Cluj și Craiova.

               (21)Companiile de stat îndeplinesc un rol important în sectoarele infrastructurilor critice, cum ar fi energia și transportul feroviar. Cu toate acestea, rezultatele operaționale și financiare ale acestora sunt mai slabe decât cele ale partenerilor lor din sectorul privat. Guvernanța corporativă a companiilor de stat a fost afectată substanțial în ultimul timp, anulând progresele înregistrate în ceea ce privește recomandările adresate țării în 2015 și 2016. Au existat ezitări în punerea în aplicare a noii legislații, iar în prezent se încearcă excluderea unor societăți comerciale din domeniul de aplicare al noii legislații. De asemenea, s-a amânat publicarea datelor financiare cu privire la companiile de stat. Drept urmare, sunt afectate condițiile esențiale pentru promovarea utilizării eficiente a resurselor publice, ceea ce poate duce la decizii de investiții denaturate. În februarie 2018, Curtea Constituțională a invitat Parlamentul să revizuiască exceptările menționate anterior.

               (22)Evoluțiile înregistrate în cursul anului trecut au pus sub semnul întrebării, în mare parte, ireversibilitatea și sustenabilitatea progreselor substanțiale înregistrate de România în ceea ce privește reforma sistemului judiciar și combaterea corupției la nivel înalt. Independența sistemului judiciar este contestată și se pune presiune asupra instituțiilor judiciare și a cadrului juridic de combatere a corupției. Progresele cu privire la provocările rămase în ceea ce privește reforma sistemului judiciar și combaterea corupției sunt reținute. În ceea ce privește implementarea Strategiei naționale anticorupție 2016-2020 care propune măsuri suplimentare de prevenire și de combatere a corupției se înregistrează progrese la nivel tehnic, însă este nevoie de un sprijin politic mai concret, dat fiind că problemele legate de corupție și de guvernanță persistă în sectorul public la toate nivelurile și că acestea se numără printre principalele provocări cu care se confruntă mediul de afaceri.

               (23)În cadrul mecanismului de cooperare și de verificare, Comisia monitorizează în continuare în România reforma judiciară și lupta împotriva corupției. Aceste domenii nu fac, așadar, obiectul recomandărilor specifice adresate României, dar sunt relevante pentru dezvoltarea unui mediu socioeconomic favorabil în această țară.

               (24)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a României, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate României în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în România, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (25)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, România să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure conformitatea cu recomandarea Consiliului din XX iunie 2018 de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare, astfel încât să poată atinge obiectivul bugetar pe termen mediu. Să asigure aplicarea integrală a cadrului fiscalbugetar. Să consolideze respectarea obligațiilor fiscale și colectarea impozitelor.

               2.Să finalizeze reforma venitului minim de incluziune. Să îmbunătățească funcționarea dialogului social. Să se asigure că salariul minim se stabilește pe baza unor criterii obiective. Să îmbunătățească programele de actualizare a competențelor și oferirea unui învățământ general de calitate, în special pentru romi și pentru copiii din zonele rurale. Să îmbunătățească accesul la asistență medicală, inclusiv prin favorizarea tratamentului ambulatoriu.

               3.Să asigure un grad mai ridicat de previzibilitate a procesului decizional, recurgând în mod sistematic și eficient la evaluarea impactului normativ și la consultarea și implicarea părților interesate în elaborarea și punerea în aplicare a reformelor. Să îmbunătățească pregătirea și stabilirea priorităților în cazul proiectelor de infrastructură de mare amploare și să accelereze punerea în aplicare a acestora, în special în sectorul transporturilor, al deșeurilor și al apelor reziduale. Să îmbunătățească transparența și eficiența achizițiilor publice. Să consolideze guvernanța corporativă a companiilor de stat.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 422 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 221 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 433 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2009/414/CE privind existența unui deficit excesiv în Franța

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de abrogare a Deciziei 2009/414/CE privind existența unui deficit excesiv în Franța

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)La 27 aprilie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2009/414/CE
                  1
               , în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în Franța exista un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public notificat pentru 2008 era de 3,2 % din PIB, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. S-a preconizat că datoria publică brută (care a depășit, începând din 2003, valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat) urma să atingă 66,7 % din PIB în 2008.

               (2)La aceeași dată, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97
                  2
               , pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Franței o recomandare în vederea încetării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2012
                  3
               . Consiliul a stabilit, de asemenea, data limită de 27 octombrie 2009 pentru luarea unor măsuri eficace.

               (3)Ulterior, la 2 decembrie 2009, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, prin care a prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013. Consiliul a considerat că Franța a luat măsuri eficace, dar că au survenit evenimente economice negative și neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice.

               (4)La 21 iunie 2013, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, prin care a prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2015. Consiliul a considerat că dovezile disponibile nu permiteau să se concluzioneze că Franța nu a luat măsuri eficace, dar că au survenit evenimente economice negative și neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice.

               (5)Ulterior, la 10 martie 2015, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, în vederea încetării situației de deficit excesiv până în 2017. Consiliul a stabilit data de 10 iunie 2015 ca termenul până la care Franța trebuia să prezinte un raport detaliat privind măsurile luate.

               (6)La 1 iulie 2015, Comisia a concluzionat că se estima atingerea obiectivelor privind deficitul global pentru Franța atât în 2015, cât și în 2016, în timp ce efortul bugetar preconizat, conform tuturor parametrilor, era preconizat să se situeze sub nivelul recomandat în 2015 și în 2016. Prin urmare, în conformitate cu metodologia utilizată pentru a evalua dacă s-au luat măsuri eficace, Comisia a considerat că procedura trebuia suspendată.

               (7)În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării protocolului respectiv, statele membre trebuie să notifice datele privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, și anume înainte de 1 aprilie și, respectiv, 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009
                  4
               .

               (8)Consiliul ar trebui să ia o decizie pentru a abroga decizia privind existența unui deficit excesiv pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui să fie abrogată numai dacă previziunile Comisiei indică faptul că, în perioada analizată în previziuni, deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat
                  5
               .

               (9)Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Franței în aprilie 2018
                  6
               , pe baza Programului de stabilitate din 2018 și pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se desprind următoarele concluzii:

               –După atingerea unei valori de 3,4 % din PIB în 2016, deficitul public s-a redus la 2,6 % din PIB în 2017. În comparație cu obiectivele din bugetul pe 2017, reducerea deficitului în anul respectiv a fost determinată în principal de creșterea veniturilor fiscale (0,7 % din PIB), în special a TVA și a impozitelor pe profit.

               –Programul de stabilitate pentru 2018-2022, transmis de guvernul francez la 25 aprilie 2018, preconizează scăderea deficitului public la 2,3 % din PIB în 2018 și o ușoară creștere a acestuia la 2,4 % din PIB în 2019. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 preconizează un deficit de 2,3 % din PIB în 2018 și de 2,8 % din PIB în 2019, acesta rămânând astfel, pe perioada analizată în previziuni, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               –Soldul structural, care reprezintă soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu 0,5 % din PIB în 2017. Ameliorarea cumulată a soldului structural începând din 2015 s-a ridicat la 0,7 % din PIB.

               –Ponderea datoriei publice brute în PIB a crescut la 97,0 % în 2017, de la 96,6 % în 2016, în principal din cauza ajustărilor stoc-flux care au dus la sporirea datoriei, deoarece deficitul primar și plățile aferente dobânzilor au fost în linii mari compensate de efectele de reducere a datoriei ale inflației și ale creșterii reale. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, ponderea datoriei ar urma să scadă la 96,4 % în 2018 și la 96,0 % în 2019, în principal datorită creșterii nominale puternice care compensează deficitele primare și plățile aferente dobânzilor.

               (10)În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată în momentul în care deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

               (11)În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Franța a fost corectat și, în consecință, Decizia 2009/414/CE ar trebui abrogată.

               (12)Începând din 2018, anul următor corectării deficitului excesiv, Franța va face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze progrese, într-un ritm adecvat, în direcția atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și a criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În urma unei evaluări globale, a rezultat că situația deficitului excesiv din Franța a fost corectată.

               Articolul 2

               Decizia 2009/414/CE se abrogă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia 2009/414/CE a Consiliului din 27 aprilie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Franța (JO L 135, 30.5.2009, p. 19).

                     (2)

                        Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

                     (3)

                        Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Franța pot fi consultate la adresa: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/france_ro#ongoing-procedure.

                     (4)

                        Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

                     (5)

                        În conformitate cu „Specificațiile privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere și orientările referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, adoptate de Comitetul economic și financiar la 15 mai 2017, disponibile la adresa:http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf

                     (6)

                        Eurostat a exprimat o rezervă cu privire la calitatea datelor raportate de Franța. În primul rând, Eurostat consideră că Agence Française de Développement ar trebui să fie inclusă în sectorul administrației publice, ceea ce ar duce la o creștere a datoriei publice. În al doilea rând, Eurostat consideră că injecția de capital efectuată de către stat în AREVA (0,1 % din PIB) în 2017 ar trebui să fie considerată un transfer de capital, cu impact asupra deficitului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile în numele Uniunii Europene în vederea aderării la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă din Pacificul de Nord

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Temeiurile și obiectivele propunerii

                  În urma unei solicitări din partea statelor membre ale UE și a mai multor operatori din domeniul pescuitului din UE, Comisia propune ca UE să adere la Convenția pentru conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă din Pacificul de Nord (denumită în continuare „convenția”) ca membru al Comisiei pentru pescuitul în Pacificul de Nord (NPFC), organismul instituit de convenție pentru gestionarea pescuitului din zonă.

                  Aderarea la Convenția UE ar fi în concordanță cu dorința de a obține accesul la resursele sale, astfel cum a fost exprimată de statele membre UE și de flota relevantă a Uniunii. De asemenea, aceasta ar oferi o bază fermă pentru gestionarea și conservarea durabilă a resurselor biologice marine și a mediului marin gestionate de NPFC. Aderarea este în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului
                     1
                   și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea privind „Dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului”
                     2
                  .

                  Convenția nu prevede drepturi sau obligații negociabile între partea contractantă care aderă și NPFC. Aderarea la convenție și statutul de membru sau de parte necontractantă cooperantă (PNC) necesită acceptarea deplină a dispozițiilor în vigoare la data aderării.

               •Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

                  Organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP-urile) sunt organizații internaționale ale țărilor, dintre care unele sunt state de coastă; organizațiile regionale de integrare, cum ar fi UE și entitățile din domeniul pescuitului cu interese de pescuit într-o anumită zonă. O parte dintre ORGP-uri gestionează toate stocurile de pește dintr-o anumită zonă, în timp ce altele se axează pe speciile mari migratoare (mai ales tonul), care se deplasează de-a lungul unor arii geografice vaste. Unele dintre ele au doar rol consultativ, dar cele mai multe au autoritatea de a stabili limite de captură și limite ale efortului de pescuit, măsuri tehnice și obligații de control.

                  În conformitate cu comunicarea Comisiei „Participarea la organizațiile regionale în domeniul pescuitului (ORP-uri)”,
                     3
                   Uniunea Europeană, reprezentată de Comisie, joacă un rol activ în șase organizații privind tonul și în 11 organizații care nu sunt dedicate tonului.

                  În conformitate cu Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre”
                     4
                   și concluziile Consiliului privind această comunicare comună
                     5
                  , promovarea măsurilor de susținere și de creștere a eficacității ORGP-urilor și, atunci când este relevant de îmbunătățire a guvernanței acestora, reprezintă o trăsătură centrală a acțiunii UE în cadrul acestor foruri.

               •Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

                  Nu se aplică

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

               Actuala recomandare pentru o decizie a Consiliului se bazează pe Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4).

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

                  Nu se aplică.

               •Proporționalitatea

                  Nu se aplică.

               •Alegerea instrumentului

               În conformitate cu articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia face recomandări Consiliului, care adoptă o decizie de autorizare a deschiderii negocierilor. Consiliul poate adresa directive negociatorului și poate desemna o comisie specială care să supravegheze negocierile în conformitate cu directivele de negociere.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •Consultările cu părțile interesate

                  Statele membre și un număr de operatori individuali din domeniul pescuitului din UE au solicitat Comisiei să înceapă negocierile de aderare la sfârșitul anului 2017. Organizațiile relevante și grupurile de interese au fost consultate la începutul anului 2018 pentru a se asigura că viitoarele negocieri privind posibila aderare a UE la Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord iau în considerare punctele lor de vedere. Acestea au inclus reprezentanții administrațiilor statelor membre, ai sectorului pescuitului din UE și ai ONG-urilor, precum și ai cetățenilor și consumatorilor din UE. În cursul consultărilor, sectorul pescuitului din UE a solicitat ca instituțiile UE să ia măsuri eficiente pentru a asigura posibilitatea ca flota UE să înceapă activitățile de pescuit în regiunea NPFC începând cu 1 iulie 2018. În opinia lor, cea mai rapidă modalitate de a realiza acest lucru este o abordare în două etape, prin care UE devine, în primă instanță, parte necontractantă cooperantă, cu ambiția exprimată de a deveni membru cu drepturi depline al NPFC imediat după aceea. În timpul consultărilor nu au fost primite alte comentarii.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică.

               •Caracterul adecvat al reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

                  Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Aderarea la Convenția UE va necesita plata unei contribuții financiare anuale către NPFC din cadrul de la liniei bugetare 11.03.02 (Contribuții obligatorii la ORGP-uri), estimată la 90 000 EUR anual. Contribuția UE ar putea crește în funcție de viitoarele evidențe ale UE privind pescuitul din cadrul NPFC. Suma exactă va fi stabilită în liniile bugetare relevante în cadrul procedurii bugetare anuale.

                  Contribuțiile voluntare la bugetul organizației în cadrul liniei bugetare 11.06.62.03 pentru promovarea cercetării științifice sunt, de asemenea, probabile. Acestea sunt estimate la aproximativ 200 000 EUR/an. Linia bugetară 11.01.04.01 prevede, de asemenea, asistență tehnică pentru a sprijini furnizarea de consultanță științifică la reuniunea NPFC. Costul acesteia este estimat la 10 000 EUR/an.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planurile de implementare și mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare

                  Nu se aplică.

               •Documente explicative (pentru directive)

                  Nu se aplică.

               •Explicații detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii

                  Nu se aplică.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile în numele Uniunii Europene în vederea aderării la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă din Pacificul de Nord

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Uniunea are competența de a adopta măsuri de conservare a resurselor biologice marine în temeiul politicii comune în domeniul pescuitului și de a încheia acorduri cu țări terțe și organizații internaționale.

               (2)În temeiul Deciziei 98/392/CE a Consiliului
                  6
               , Uniunea este parte contractantă la Acordul pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982. Respectiva convenție impune tuturor membrilor comunității internaționale să coopereze în vederea conservării și gestionării resurselor biologice ale mării.

               (3)În temeiul Deciziei 98/414/CE a Consiliului
                  7
               , Uniunea este parte contractantă la Acordul pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori.

               (4)Statele membre ale UE și operatorii din domeniul pescuitului și-au exprimat interesul de a pescui în zona Convenției pentru conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă din Pacificul de Nord (denumită în continuare „convenția”).

               (5)Convenția permite aderarea la convenție a organizațiilor regionale de integrare economică. Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord („NPFC”) este organismul instituit pentru a îndeplini atribuțiile prevăzute de convenție. Părțile la convenție participă la procesul decizional. Ca regulă generală, NPFC își adoptă deciziile prin consens.

               (6)În conformitate cu clauzele și condițiile stabilite de Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord, o parte necontractantă cooperantă („PNC”) poate participa la activitățile de pescuit care fac obiectul angajamentului de a respecta măsurile de conservare și de gestionare ale NPFC. PNC-urile nu participă la procesul decizional, dar au obligația să coopereze pe deplin cu NPFC și să aplice măsurile de conservare și de gestionare adoptate de Comisie. PNC-urile sunt încurajate să contribuie la bugetul NPFC.

               (7)Este oportun să se asigure abordarea Uniunii privind conservarea în toate oceanele lumii și ca aceasta să își consolideze angajamentul față de conservarea pe termen lung și utilizarea durabilă a resurselor piscicole la nivel global; În conformitate cu Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre” și concluziile Consiliului privind această comunicare comună, promovarea măsurilor de susținere și de creștere a eficacității ORGP-urilor și, atunci când este relevant de îmbunătățire a guvernanței acestora, reprezintă o trăsătură centrală a acțiunii UE în cadrul acestor foruri.

               (8)Ar trebui deschise negocieri în vederea aderării la convenție a Uniunii Europene. În cazul în care ar deveni evident faptul că este imposibil ca UE să adere la convenție sau să facă acest lucru într-un termen rezonabil, este oportun să se negocieze condițiile de participare a UE în calitate de PNC.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Prin prezenta, Comisia este autorizată să poarte, în numele Uniunii Europene, negocieri în vederea aderării la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă a Pacificului de Nord (denumită în continuare „convenția”).

               Articolul 2

               În cazul în care, în cursul negocierilor de aderare la convenție, UE nu reușește să adere la convenție sau să facă acest lucru într-un termen rezonabil, Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii Europene, condițiile participării a UE în calitate de PNC la Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord.

               Articolul 3

               Aceste negocieri se desfășoară în consultare cu comisia specială desemnată de Consiliu și în conformitate cu directivele de negociere prevăzute în anexe.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

               FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

               1.CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               1.1.Denumirea propunerii/inițiativei

               1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB

               1.3.Tipul propunerii/inițiativei

               1.4.Obiectiv(e)

               1.5.Motivele propunerii/inițiativei

               1.6.Durata și impactul financiar

               1.7.Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)

               2.MĂSURI DE GESTIONARE

               2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare

               2.2.Sistemul de gestiune și de control

               2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

               3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

               3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor

               3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

               3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor operaționale

               3.2.3.Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ

               3.2.4.Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual

               3.2.5.Contribuția terților

               3.3.Impactul estimat asupra veniturilor

               FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

               1.CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               1.1.Denumirea propunerii/inițiativei

                  Recomandare de decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile în numele Uniunii Europene în vederea aderării la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă a Pacificului de Nord

               1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
                  8

                  Promovarea guvernanței oceanelor la nivel internațional

               1.3.Tipul propunerii/inițiativei

               X Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă

               ◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare
                  9

               ◻ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente

               ◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

               1.4.Obiectiv(e)

               1.4.1.Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

                  Un actor mai puternic pe plan mondial

               1.4.2.Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

                  Obiectivul specific

                  Promovarea guvernanței oceanelor la nivel internațional

                  Obiectivul specific nr. 3

                  Pescuitul durabil în întreaga lume și îmbunătățirea guvernanței internaționale până în 2020

               1.4.3.Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

               A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.

                  Statele membre ale UE și operatorii economici ar trebui să aibă acces la zona convenției, gestionată de Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord (NPFC).

                  De asemenea, ar trebui să promoveze în continuare abordarea Uniunii privind conservarea în toate oceanele și să își consolideze angajamentul față de conservarea pe termen lung și utilizarea durabilă a resurselor piscicole la nivel global;

               1.4.4.Indicatori de rezultat și de impact

               A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.

                  Numărul navelor de pescuit ale UE implicate în acțiuni de pescuit

                  Numărul capturilor UE

                  Îmbunătățirea durabilității pe termen lung a stocurilor

                  Numărul reuniunilor NPFC la care a participat UE

               1.5.Motivele propunerii/inițiativei

               1.5.1.Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lung

                  Operatorii UE din Țările de Jos, Lituania, Letonia, Polonia și Germania încearcă să își extindă operațiunile de pescuit în Pacificul de Nord pentru a își consolida pe viitor poziția de actori globali. Și economiile de scară vor fi promovate, având în vedere că flota UE este deja implicată în operațiuni de pescuit la sud în ORGP-urile învecinate: Organizația regională de gestionare a pescuitului din Pacificul de Sud (ORGPPS).

                  Participarea UE la activitățile NPFC va contribui, de asemenea, la durabilitatea pe termen lung a stocurilor și va sprijini cercetarea științifică în conformitate cu obiectivele externe ale Politicii comune în domeniul pescuitului (PCP).

               1.5.2.Valoarea adăugată a intervenției Uniunii (aceasta poate rezulta din diferiți factori, precum câștigurile de coordonare, securitatea juridică, o mai mare eficacitate sau complementarități). În sensul prezentului punct, „valoarea adăugată a intervenției Uniunii” reprezintă valoarea rezultată din intervenția Uniunii care este suplimentară față de valoarea care ar fi fost altfel creată numai de statele membre.

                  Motivele acțiunii la nivel european (ex ante)

                  În conformitate cu articolul 3 alineatul (1d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, conservarea resurselor biologice marine ține de competența exclusivă a Uniunii Europene (TFUE).

                  Valoarea adăugată a UE, care se preconizează că va fi creată (ex post)

                  În conformitate cu articolul 28 din „Regulamentul de bază” privind PCP, aderarea la NFPC va avea ca scop principal:

                  (a) să asigure accesul la resursele NPFC;

                  (b) să sprijine și să contribuie în mod activ la dezvoltarea cunoștințelor științifice și a elaborării de avize științifice;

                  (c) să îmbunătățească coerența inițiativelor Uniunii în materie de politici, cu o atenție deosebită acordată activităților de mediu, comerciale și de dezvoltare, și să întărească coerența acțiunilor întreprinse în contextul cooperării pentru dezvoltare sau al cooperării științifice, tehnice și economice;

                  (d) să contribuie la activitățile de pescuit sustenabile care sunt viabile din punct de vedere economic și care promovează ocuparea forței de muncă în Uniune;

                  (e) să asigure că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde ca și cele din legislația Uniunii aplicabilă în sfera PCP, promovând în același timp condiții de concurență echitabile pentru operatorii din Uniune în raport cu operatorii din țări terțe;

                  (f) să promoveze și să sprijine, în toate mediile internaționale, măsurile necesare pentru eradicarea pescuitului INN;

                  (g) să promoveze crearea și consolidarea unui mecanism de conformitate specific fiecărei țări.

               1.5.3.Învățăminte desprinse din experiențe anterioare similare

                  Acțiunile Comisiei la nivel internațional și bilateral reprezintă un element important al priorității sale de a consolida rolul UE de actor global. Pozițiile UE în cadrul ORGP-urilor, la care UE este parte, se bazează pe cele mai bune avize științifice disponibile, pe standardele și principiile PCP și pe abordarea noastră internațională privind guvernanța oceanelor. Cu toate acestea, pozițiile celorlalte părți contractante nu permit întotdeauna obținerea unui sprijin deplin. Comisia reprezintă UE la reuniunile ORGP-urilor, astfel că DG MARE a preluat conducerea tuturor acestor negocieri, asigurând în mod consecvent consultările adecvate cu statele membre și cu părțile interesate relevante pentru a promova obiectivele PCP la nivel global.

               1.5.4.Compatibilitatea și posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare

                  Propunerea conduce la progrese cu privire la acțiunea globală și multilaterală de promovare a pescuitului sustenabil pe plan mondial, permițând abordarea unor chestiuni de mare importanță precum eradicarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) sau reducerea capacității excedentare de pescuit.

                  Scopul său este o mai bună integrare a politicilor privind pescuitul, dezvoltarea, mediul, comerțul și alte domenii pentru a continua să promoveze obiectivele de guvernanță sustenabilă și responsabilă.

               1.6.Durata și impactul financiar

               ◻ Propunere/inițiativă pe durată determinată

               –◻
                     Propunere/inițiativă în vigoare de la [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA

               –◻
                     Impact financiar din AAAA până în AAAA

               X Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată

               –Punerea în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate începând din 2018,

               –urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.

               1.7.Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)
                  10

               X Gestiune directă asigurată de Comisie

               –X prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului din delegațiile Uniunii;

               –◻
                     prin intermediul agențiilor executive

               ◻ Gestiune partajată cu statele membre

               ◻ Gestiune indirectă cu delegarea sarcinilor de execuție bugetară:

               –◻ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat acestea;

               –◻ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza);

               –◻ BEI și Fondului european de investiții;

               –◻ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul financiar;

               –◻ organismelor de drept public;

               –◻ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția să prezinte garanții financiare adecvate;

               –◻ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care prezintă garanții financiare adecvate;

               –◻ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în cadrul PESC, în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant.

               –Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.

               Observații

                  Nu există.

               2.MĂSURI DE GESTIONARE

               2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare

               A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.

                  Bugetul NPFC se adoptă în fiecare an. În conformitate cu procedurile NPFC, Comisia va examina, va verifica și va comenta proiectul de buget prezentat de Secretariatul NPFC. De asemenea, în fiecare an, execuția bugetară este examinată de părțile contractante. Bugetul trebuie adoptat prin consens.

                  Raportarea privind punerea în aplicare a bugetului NPFC se efectuează, de asemenea, anual de către Secretariatul NPFC.

               2.2.Sistemul de gestiune și de control

               2.2.1.Riscul (riscurile) identificat(e)

                  Părțile contractante ale NPFC își plătesc în mod regulat contribuțiile la bugetul organizației și în prezent nu există arierate.

               2.2.2.Informații privind sistemul de control intern instituit

                  Situația financiară a NPFC este revizuită anual de Comitetul financiar și administrativ. Se realizează un audit anual al conturilor în raport cu angajamentele și cheltuielile aprobate.

               2.2.3.Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de eroare.

                  Costuri limitate. Evaluări inter pares. Revizuiri ulterioare.

               2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

               A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.

                  Prognoza anuală a bugetului NPFC și a cheltuielilor este pregătită anual de Secretariatul NPFC și revizuită și aprobată de Comitetul financiar și administrativ, care emite o recomandare către NPFC cu privire la aprobarea sa. Se realizează un audit anual al conturilor în raport cu angajamentele și cheltuielile aprobate.

               3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

               ·Linii bugetare existente

               În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

                        Rubrica din cadrul financiar multianual

                        Linia bugetară

                        Tipul
                        cheltuielilor

                        Contribuție

                        Număr

                        Dif./Nedif.
                           11
                        .

                        Țări AELS
                           12

                        Țări candidate
                           13

                        Țări terțe

                        În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar

                        11 03 02: Contribuții obligatorii la organismele internaționale (2)

                        Dif.

                        NU

                        NU

                        NU

                        NU

                        11 01 04 01 : Asistență administrativă și tehnică neoperațională (2)

                        Nedif.

                        NU

                        NU

                        NU

                        NU

                        11 01 02 11: Alte cheltuieli de gestiune (5)

                        Nedif.

                        NU

                        NU

                        NU

                        NU

                        11.06.62.03: Contribuțiile voluntare la organizațiile internaționale (2)

                        Dif.

                        NU

                        NU

                        NU

                        NU

               ·Noile linii bugetare solicitate

               În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

                        Rubrica din cadrul financiar multianual

                        Linia bugetară

                        Tipul
                        cheltuielilor

                        Contribuție

                        Număr
                        [Rubrica………………………………………]

                        Dif./Nedif.

                        Țări AELS

                        Țări candidate

                        Țări terțe

                        În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar

                        [XX.YY.YY.YY]

                        DA/NU

                        DA/NU

                        DA/NU

                        DA/NU

               3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor

               [Această secțiune ar trebui completată folosind

                  foaia de calcul privind datele bugetare cu caracter administrativ

                (al doilea document din anexa la prezenta fișă financiară) și încărcată în CISNET pentru consultarea interservicii.]

               Cheltuielile anuale vor depinde de contribuția pe care UE trebuie să o aducă la bugetul organizației, stabilită în cadrul reuniunii anuale a NPFC. În prezent, aceasta este estimată la maximum 90 000 EUR, dar ar putea crește în funcție de activitatea anuală de pescuit a flotei UE.

               3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

               milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Rubrica din cadrul financiar
                        multianual

                        2

                        Conservarea și gestionarea resurselor naturale

                        DG MARE

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        Anul
                        2021

                        Anul 2022

                        Anul 2023

                        TOTAL

                        • Credite operaționale

                        11.03.02

                        Angajamente

                        (1)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        Plăți

                        (2)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        11.06.62.03

                        Angajamente

                        (1a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Plăți

                        (2a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice
                           14

                        Numărul liniei bugetare 11.01.04.01

                        (3)

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        TOTAL credite
                        pentru DG MARE

                        Angajamente

                        =1+1a +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        Plăți

                        =2+2a

                        +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        • TOTAL credite operaționale

                        Angajamente

                        (4)

                        Plăți

                        (5)

                        • TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice

                        (6)

                        TOTAL credite
                        în cadrul RUBRICII <….>
                           din cadrul financiar multianual

                        Angajamente

                        =4+ 6

                        Plăți

                        =5+ 6

               În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai multe rubrici:

                        • TOTAL credite operaționale

                        Angajamente

                        (4)

                        Plăți

                        (5)

                        • TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice

                        (6)

                        TOTAL credite
                        în cadrul RUBRICILOR 1-4
                           din cadrul financiar multianual (Suma de referință)

                        Angajamente

                        =4+ 6

                        Plăți

                        =5+ 6

                        Rubrica din cadrul financiar
                        multianual

                        5

                        „Cheltuieli administrative”

               milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul 2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        Anul
                        2021

                        Anul 2022

                        Anul 2023

                        TOTAL

                        DG MARE

                        • Resurse umane

                        • Alte cheltuieli administrative

                        TOTAL DG MARE

                        Credite

                        TOTAL credite
                        în cadrul RUBRICII 5
                           din cadrul financiar multianual

                        (Total angajamente = Total plăți)

               milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        Anul
                        2021

                        Anul 2022

                        Anul 2023

                        TOTAL

                        TOTAL credite
                        în cadrul RUBRICILOR 1-5
                           din cadrul financiar multianual

                        Angajamente

                        Plăți

               3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor operaționale

               –◻
                     Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale

               –X
                     Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:

               Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale)

                        A se indica obiectivele și realizările

                        ⇩

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        Anul
                        2021

                        Anul
                        2022

                        Anul
                        2023

                        TOTAL

                        Tip
                           15

                        Costuri medii

                        Nu

                        Costuri

                        Nu

                        Costuri

                        Nu

                        Costuri

                        Nu

                        Costuri

                        Nu

                        Costuri

                        Nu

                        Costuri

                        Nr. total

                        Costuri totale

                        OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 3: Pescuitul durabil în întreaga lume și îmbunătățirea guvernanței internaționale până în 2020

                        - Realizare

                        - Realizare

                        - Realizare

                        Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

                        OBIECTIVUL SPECIFIC Nr. 2…

                        - Realizare

                        Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2

                        COSTURI TOTALE

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

               3.2.3.Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ

               3.2.3.1.Rezumat

               –◻
                     Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter administrativ

               –X
                     Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos:

               milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        Anul
                        2021

                        Anul
                        2022

                        Anul
                        2023

                        TOTAL

                        RUBRICA 5
                        din cadrul financiar multianual

                        Resurse umane

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,858

                        Alte cheltuieli administrative

                        Subtotal RUBRICA 5
                        din cadrul financiar multianual

                        În afara RUBRICII 5
                           16

                        din cadrul financiar multianual

                        Resurse umane

                        Alte cheltuieli
                        cu caracter administrativ

                        Subtotal
                        în afara RUBRICII 5
                        din cadrul financiar multianual

                        TOTAL

               Necesarul de credite în materie de resurse umane și de alte cheltuieli administrative va fi acoperit de creditele DG-ului care sunt deja alocate pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.

               3.2.3.2.Necesarul de resurse umane estimat

               –◻
                     Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane.

               –X
                     Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:

               Estimări în echivalent normă întreagă

                        ·

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul 2020

                        Anul 2021

                        Anul 2022

                        Anul 2023

                        • Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)

                        ·XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei)

                        · 01 01 02 (delegații)

                        ·01 05 01 (cercetare indirectă)

                        ·10 01 05 01 (cercetare directă)

                        ·01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații)

                        ·01 04 aa
                           17

                        ·

                        ·- la sediu

                        ·

                        ·

                        ·

                        ·- în delegații

                        ·

                        ·01 05 02 (AC, END, INT – cercetare indirectă)

                        ·10 01 05 02 (AC, END, INT – cercetare directă)

                        ·Alte linii bugetare (a se preciza)

                        ·1,50 TOTAL

               XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză.

               Necesarul de resurse umane va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.

               Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:

                        Funcționari și agenți temporari

                        Să contribuie la gestionarea și conservarea durabilă a resurselor biologice marine în apele internaționale și la îmbunătățirea performanțelor NPFC în conformitate cu obiectivele PCP și dimensiunea sa externă și cu prioritățile DG MARE.

                        Să promoveze principiile și standardele PCP pentru măsurile de conservare, control și punere în aplicare a NPFC și, în acest context, să dezvolte strategiile de negociere pentru realizarea obiectivelor UE.

                        Să efectueze analize și să elaboreze măsuri de conservare și gestionare a pescuitului în cadrul ORGP-urilor, asigurând în același timp coordonarea politicilor în punerea în aplicare a PCP;

                        Să se angajeze într-un dialog regulat cu părțile interesate și să mențină relații constructive cu celelalte instituții și organisme internaționale.

                        Personal extern

               3.2.4.Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual

               –X
                     Propunerea/inițiativa este compatibilă cu actualul cadru financiar multianual.

               –◻
                     Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.

                  A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.

               –◻
                     Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual.

                  A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.

               3.2.5.Contribuția terților

               –X Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților.

               –Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată după cum urmează:

               Credite în milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul
                        N

                        Anul
                        N+1

                        Anul
                        N+2

                        Anul
                        N+3

                        A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)

                        Total

                        A se preciza organismul care asigură cofinanțarea

                        TOTAL credite cofinanțate

               3.3.Impactul estimat asupra veniturilor

               –X
                     Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.

               –◻
                     Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:

               –◻
                     asupra resurselor proprii

               –◻
                     asupra veniturilor diverse

               milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Linia bugetară pentru venituri:

                        Credite disponibile pentru exercițiul financiar în curs

                        Impactul propunerii/inițiativei
                           18

                        Anul
                        N

                        Anul
                        N+1

                        Anul
                        N+2

                        Anul
                        N+3

                        A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)

                        Articolul ………….

               Pentru veniturile diverse alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).

                  Nu există.

               A se preciza metoda de calcul al impactului asupra veniturilor.

                  Nu există.

                     (1)

                        Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

                     (2)

                        COM(2011) 424 din 13.7.2011.

                     (3)

                        COM/99/0613 final.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (5)

                        7348/1/17 REV 1.

                     (6)

                        Decizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a părții XI (JO L 179, 23.6.1998, p. 1).

                     (7)

                        Decizia 98/414/CE a Consiliului din 8 iunie 1998 privind ratificarea de către Comunitatea Europeană a Acordului pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori (JO L 189, 3.7.1998, p. 14).

                     (8)

                        ABM: gestiune pe activități; ABB: întocmirea bugetului pe activități.

                     (9)

                        Astfel cum se menționează la articolul 54 alineatul (2) litera (a) sau litera (b) din Regulamentul financiar.

                     (10)

                        Explicațiile privind modurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (11)

                        Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate.

                     (12)

                        AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.

                     (13)

                        Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.

                     (14)

                        Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

                     (15)

                        Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.).

                     (16)

                        Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

                     (17)

                        Subplafonul pentru personal extern acoperit din creditele operaționale (fostele linii „BA”).

                     (18)

                        În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizații pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea unei cote de 25 % pentru costuri de colectare.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            ANEXE
            la
            Recomandarea de Decizie a Consiliului
            de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile în numele Uniunii Europene în vederea aderării la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă din Pacificul de Nord

               ANEXA 1

               Directive pentru negocierile care urmează să fie purtate de Comisie în numele Uniunii Europene în vederea aderării la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă a Pacificului de Nord

               A
                     Directive de negociere

               1.
                     Scopul negocierilor este de a permite Uniunii Europene să adere la convenție în calitate de membru.

               2.
                     Pe durata negocierilor cu Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord (NPFC), Comisia ar trebui:

               –să solicite accesul flotei Uniunii la zona reglementată de convenție;

               –să aibă în vedere participarea UE, în calitate de parte contractantă la NPFC, la procesul decizional stabilit în convenție;

               –să solicite o parte corespunzătoare din resursele piscicole gestionate de NPFC, ținând seama de interesele flotelor UE;

               –să promoveze abordarea Uniunii privind conservarea în toate oceanele lumii și să își consolideze angajamentul față de conservarea pe termen lung și utilizarea durabilă a resurselor piscicole globale;

               –să respecte convenția și măsurile de conservare și gestionare adoptate de NPFC;

               –să respecte dreptul internațional și, în special, Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, Acordul din 1995 cu privire la conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori, precum și Acordul privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă;

               –să îndeplinească obiectivele și principiile urmărite de Uniune în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum au fost stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

               ANEXA 2

               Directive pentru negocierile care urmează să fie purtate de Comisie în numele Uniunii Europene în vederea participării în calitate de parte necontractantă cooperantă (PNC) în cadrul Comisiei pentru pescuitul în Pacificul de Nord

               A
                     Directive de negociere

               1.
                     Scopul negocierilor este de a-i permite Uniunii Europene să participe în calitate de parte necontractantă cooperantă (PNC) în cadrul Comisiei pentru pescuitul în Pacificul de Nord.

               2.
                     Pe durata negocierilor cu Comisia pentru pescuitul în Pacificul de Nord (NPFC), Comisia ar trebui:

               –să solicite accesul flotei Uniunii la zona reglementată de convenție;

               –să aibă în vedere participarea UE, în calitate de parte necontractantă cooperantă, la NPFC;

               –să solicite o parte corespunzătoare din resursele piscicole gestionate de NPFC, ținând seama de interesele flotelor UE;

               –să promoveze abordarea Uniunii privind conservarea în toate oceanele lumii și să își consolideze angajamentul față de conservarea pe termen lung și utilizarea durabilă a resurselor piscicole globale;

               –să respecte convenția și măsurile de conservare și gestionare adoptate de NPFC;

               –să respecte dreptul internațional și, în special, Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, Acordul din 1995 cu privire la conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori, precum și Acordul privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă;

               –să îndeplinească obiectivele și principiile urmărite de Uniune în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum au fost stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.