               29.12.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 402/1

         Strategia UE în materie de droguri (2013-2020)
   2012/C 402/01
   PREFAȚĂ

               1.

               Prezenta strategie a UE în materie de droguri oferă cadrul politic general și prioritățile pentru politica UE în domeniul drogurilor, identificate de statele membre și de instituțiile UE pentru perioada 2013-2020. Cadrul, scopul și obiectivele prezentei strategii vor constitui baza a două planuri de acțiune consecutive ale UE în materie de droguri, de câte patru ani.

               2.

               Prezenta strategie în materie de droguri se întemeiază în primul rând pe principiile fundamentale de drept ale UE și confirmă, în toate privințele, valorile pe care se întemeiază Uniunea: respectarea demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a solidarității, a statului de drept și a drepturilor omului. Aceasta urmărește protejarea și îmbunătățirea bunăstării societății și a individului, protejarea sănătății publice, asigurarea unui nivel ridicat de securitate pentru publicul larg și abordarea echilibrată, integrată și bazată pe probe a fenomenului drogurilor.

               3.

               De asemenea, strategia se bazează pe dreptul internațional, pe convențiile ONU relevante (1) care oferă cadrul juridic internațional pentru abordarea fenomenului ilicit al drogurilor, precum și pe Declarația Universală a Drepturilor Omului. Prezenta Strategie a UE în materie de droguri ține seama de documentele politice relevante ale ONU, inclusiv Declarația politică și Planul de acțiune ale ONU privind cooperarea internațională în direcția unei strategii integrate și echilibrate de combatere a problemei drogurilor la nivel mondial, adoptate în 2009, care prevăd că reducerea cererii și ofertei de droguri sunt elemente care se consolidează reciproc în politica în materie de droguri ilicite, precum și de Declarația politică a ONU privind HIV/SIDA. Strategia a fost elaborată pe baza principiilor stabilite în Tratatul de la Lisabona și pe baza competențelor Uniunii și, respectiv, ale statelor membre. Se acordă importanța cuvenită subsidiarității și proporționalității, întrucât prezenta strategie a UE urmărește obținerea unei valori adăugate la strategiile naționale. Strategia este pusă în aplicare în conformitate cu aceste principii și competențe. În plus, strategia respectă pe deplin Convenția europeană a drepturilor omului și Carta drepturilor fundamentale a UE.

               4.

               Până în 2020, prioritățile și acțiunile în domeniul drogurilor ilicite, încurajate și coordonate prin intermediul prezentei Strategii a UE în materie de droguri, ar trebui să aibă un impact global asupra aspectelor principale ale situației drogurilor din UE. Acestea asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, de stabilitate și securitate socială, prin intermediul unei implementări coerente, eficace și eficiente a unor măsuri, intervenții și abordări ale reducerii cererii și ofertei de droguri la nivel național, la nivelul UE și la nivel internațional și prin reducerea la minim a eventualelor consecințe negative nedorite asociate cu implementarea acestor acțiuni.

               5.

               Fenomenul drogurilor reprezintă o problemă națională și internațională care trebuie abordată într-un context global. În această privință, acțiunea coordonată realizată la nivelul UE joacă un rol important. Prezenta Strategie a UE în materie de droguri oferă un cadru comun și bazat pe probe ca reacție la fenomenul drogurilor, atât în interiorul, cât și în afara UE. Prin furnizarea unui cadru pentru acțiuni comune și complementare, strategia asigură faptul că resursele investite în acest domeniu sunt utilizate în mod eficace și eficient, ținând seama totodată de constrângerile și capacitățile instituționale și financiare ale statelor membre și ale instituțiilor UE.

               6.

               Strategia urmărește să contribuie la reducerea cererii și ofertei de droguri pe teritoriul UE, precum și la reducerea riscurilor și a efectelor nocive asupra societății și sănătății cauzate de droguri, prin intermediul unei abordări strategice care sprijină și completează politicile naționale, care oferă un cadru pentru acțiuni coordonate și comune și care formează baza și cadrul politic pentru cooperarea externă a UE în acest domeniu. Acestea vor fi realizate prin intermediul unei abordări integrate, echilibrate și bazate pe probe.

               7.

               În sfârșit, prezenta strategie valorifică învățămintele desprinse din punerea în aplicare a strategiilor anterioare ale UE în materie de droguri și a planurilor de acțiune conexe, inclusiv rezultatele și recomandările evaluării externe a Strategiei UE în materie de droguri 2005-2012, ținând seama totodată de alte evoluții și acțiuni relevante de politică la nivelul UE și la nivel internațional în materie de droguri.

         I.   Introducere

               8.

               Strategia include noi abordări și răspunde noilor provocări identificate în ultimii ani, printre care:

                           —

                           tendința în creștere a politoxicomaniei, inclusiv combinarea de substanțe licite, cum ar fi alcoolul și medicamentele controlate, eliberate pe bază de rețetă, cu substanțele ilicite;

                           —

                           tendințele de utilizare a drogurilor non-opiacee, precum și apariția și răspândirea noilor substanțe psihoactive;

                           —

                           necesitatea de a asigura și îmbunătăți accesul la medicamentele controlate, eliberate pe bază de rețetă;

                           —

                           necesitatea de a îmbunătăți calitatea, gradul de acoperire și diversificarea serviciilor din domeniul reducerii cererii de droguri;

                           —

                           incidența ridicată continuă a bolilor cu transmitere hematogenă, în special a virusul hepatitei C, în rândul utilizatorilor de droguri injectabile și riscurile potențiale de izbucnire a unor noi infecții de HIV și de alte boli cu transmitere hematogenă conexe utilizării de droguri injectabile;

                           —

                           incidența ridicată continuă a deceselor legate de droguri în cadrul UE;

                           —

                           nevoia de a combate consumul de droguri prin intermediul unei abordări integrate bazate pe îngrijirea sănătății care să vizeze, între altele, comorbiditatea psihiatrică;

                           —

                           dinamica de pe piețele drogurilor ilicite, inclusiv rutele în schimbare ale traficului de droguri, criminalitatea transfrontalieră organizată și utilizarea noilor tehnologii ale comunicațiilor ca factor de facilitare a distribuției drogurilor ilicite și a unor substanțe psihoactive noi;

                           —

                           necesitatea de a preveni deturnarea precursorilor, a pre-precursorilor și a altor substanțe chimice esențiale utilizate la fabricarea ilegală a drogurilor, din comerțul legal către piața ilicită, precum și deturnarea anumitor substanțe chimice folosite drept agenți de diluare.

               9.

               Obiectivele Strategiei UE în materie de droguri sunt:

                           —

                           contribuția la reducerea cuantificabilă a cererii de droguri, a dependenței de droguri și a riscurilor și a efectelor nocive asupra societății și sănătății legate de droguri;

                           —

                           contribuția la perturbarea pieței drogurilor ilicite și la reducerea cuantificabilă a disponibilității drogurilor ilicite;

                           —

                           încurajarea coordonării printr-un discurs activ și prin analiza evoluțiilor și provocărilor în materie de droguri la nivelul UE și la nivel internațional;

                           —

                           consolidarea suplimentară a dialogului și a cooperării dintre UE și țările terțe și organizațiile internaționale în materie de droguri;

                           —

                           contribuția la o mai bună diseminare a rezultatelor monitorizării, cercetării și evaluării și o mai bună înțelegere a tuturor aspectelor fenomenului drogurilor și a impactului intervențiilor, pentru a furniza probe solide și cuprinzătoare pentru politici și acțiuni.

               10.

               Strategia valorifică realizările (2) UE în domeniul drogurilor ilicite și primește informații prin intermediul unei evaluări continue și cuprinzătoare a situației actuale a drogurilor, în special a celei furnizate de OEDT, recunoscând totodată necesitatea de a reacționa în mod proactiv la evoluții și provocări.

               11.

               Strategia este structurată în jurul a două domenii de politică, reducerea cererii de droguri și reducerea ofertei de droguri, și a trei teme orizontale: (a) coordonarea, (b) cooperarea internațională și (c) cercetarea, informarea, monitorizarea și evaluarea. Cele două planuri de acțiune consecutive ale acesteia, elaborate de președințiile corespunzătoare în 2013 și 2017, vor furniza o listă de acțiuni specifice, cu un calendar, părți responsabile, indicatori și instrumente de evaluare.

               12.

               Ținând seama în mod corespunzător de situația actuală privind drogurile și de necesitățile de punere în aplicare a strategiei, va fi selectat un număr limitat de acțiuni direcționate în cadrul fiecăreia din cele două domenii de politică și cele trei teme orizontale, în vederea includerii lor în planurile de acțiune, pe baza unor criterii care includ următoarele:

                           (a)

                           acțiunile trebuie să se bazeze pe probe, să fie solide din punct de vedere științific și eficiente din punctul de vedere al costurilor și să urmărească obținerea unor rezultate realiste și cuantificabile care să poată fi evaluate;

                           (b)

                           acțiunile vor fi încadrate în timp, vor avea criterii de referință asociate și indicatori de performanță și vor identifica părțile responsabile de punerea în aplicare, raportarea și evaluarea lor;

                           (c)

                           acțiunile trebuie să aibă o relevanță și o valoare adăugată clare pentru UE.

               13.

               Pentru a garanta o axare continuă pe punerea în aplicare a strategiei și a planurilor de acțiune care o însoțesc, fiecare președinție, cu sprijinul Comisiei și cu contribuția tehnică din partea OEDT și Europol, abordează prioritățile și acțiunile, care impun lucrări ulterioare în cadrul Grupului orizontal de lucru pentru substanțe stupefiante pe perioada mandatului său, și monitorizează progresele înregistrate. Comisia, ținând seama de informațiile furnizate de statele membre, de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și de cele puse la dispoziție de OEDT, Europol și de alte organisme ale UE, precum și de societatea civilă, furnizează rapoarte bianuale privind progresele înregistrate cu scopul de a evalua punerea în aplicare a obiectivelor și a priorităților Strategiei UE în materie de droguri și a planului (planurilor) de acțiune ale acesteia.

               14.

               Comisia, ținând seama de informațiile furnizate de statele membre și de cele puse la dispoziție de OEDT, Europol, de alte instituții și organisme ale UE și de societatea civilă, va iniția, până în 2016, o evaluare externă la jumătatea perioadei a strategiei, în vederea pregătirii unui al doilea plan de acțiune pentru perioada 2017-2020. La încheierea perioadei de valabilitate a Strategiei în materie de droguri și a planurilor de acțiune ale acesteia până în 2020, Comisia va iniția o evaluare externă generală a punerii lor în aplicare. Această evaluare ar trebui, de asemenea, să țină seama de informațiile colectate de la statele membre, OEDT, Europol, de la alte instituții și organisme relevante ale UE, de la societatea civilă și din evaluările anterioare, pentru a furniza o contribuție și recomandări pentru viitoarea evoluție a politicii UE în materie de droguri.

               15.

               Pentru a își îndeplini obiectivele și pentru a asigura eficacitatea, Strategia UE în materie de droguri 2013-2020 va utiliza, ori de câte ori este posibil, instrumentele și organismele existente care desfășoară activități în domeniul drogurilor, în cadrul mandatului respectiv, sau care au relevanță pentru aspectele principale ale acestuia, atât în interiorul UE [în special OEDT, Europol, Eurojust, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA)], cât și prin colaborare cu organisme din afara UE (cum ar fi UNODC, WCO, OMS și Grupul Pompidou). Comisia, Înaltul Reprezentant, Consiliul și Parlamentul European vor asigura faptul că activitățile UE în domeniul drogurilor ilicite sunt coordonate și se completează reciproc.

               16.

               Ar trebui alocate resurse corespunzătoare și direcționate pentru punerea în aplicare a obiectivelor prezentei Strategii a UE în materie de droguri, atât la nivelul UE, cât și la nivel național.

         II.   Domeniu de politică: reducerea cererii de droguri

               17.

               Reducerea cererii de droguri constă într-o gamă de măsuri de o importanță egală și care se consolidează reciproc, printre care prevenirea (de mediu, universală, selectivă și indicată), detectarea și intervenția precoce, reducerea riscurilor și a efectelor nocive, tratamentul, reabilitarea, reintegrarea socială și recuperarea.

               18.

               În domeniul reducerii cererii de droguri, obiectivul Strategiei UE în materie de droguri 2013-2020 este de a contribui la reducerea cuantificabilă a consumului de droguri ilicite, de a întârzia vârsta la care debutează consumul, pentru a preveni și reduce consumul problematic de droguri, dependența de droguri și problemele de sănătate legate de droguri, precum și riscurile și efectele sociale nocive, prin intermediul unei abordări integrate, multidisciplinare și bazate pe probe și prin promovarea și garantarea coerenței între politicile în materie de sănătate, sociale și de justiție.

               19.

               În domeniul reducerii cererii de droguri, au fost identificate următoarele priorități (neenumerate în nicio ordine a priorității):

                           19.1.

                           Îmbunătățirea disponibilității, a accesibilității și a gradului de acoperire al măsurilor eficace și diversificate de reducere a cererii de droguri, promovarea utilizării și a schimbului de bune practici și dezvoltarea și punerea în aplicare a unor standarde de calitate în ceea ce privește prevenirea (de mediu, universală, selectivă și indicată), detectarea și intervenția precoce, reducerea riscurilor și a efectelor nocive, tratamentul, reabilitarea, reintegrarea socială și recuperarea.

                           19.2.

                           Îmbunătățirea disponibilității și a eficacității programelor de prevenire (de la impactul inițial la sustenabilitatea pe termen lung) și sensibilizarea cu privire la riscurile utilizării de droguri ilicite și de alte substanțe psihoactive, precum și la consecințele aferente. În acest scop, măsurile de prevenire ar trebui să includă detectarea și intervenția precoce, promovarea unor stiluri de viață sănătoase și prevenirea direcționată (respectiv, selectivă și indicată), orientată și către familii și comunități.

                           19.3.

                           Amplificarea și dezvoltarea unor măsuri eficiente de reducere a cererii, pentru a răspunde unor provocări precum: politoxicomania, inclusiv utilizarea combinată a substanțelor licite și ilicite, folosirea necorespunzătoare a medicamentelor controlate eliberate pe bază de rețetă și utilizarea unor noi substanțe psihoactive.

                           19.4.

                           Investițiile și cercetarea suplimentară referitoare la măsurile eficace de reducere a riscurilor și a efectelor nocive, menite să diminueze substanțial numărul deceselor și al bolilor infecțioase cu transmitere hematogenă legate direct sau indirect de droguri, asociate consumului de droguri precum HIV și hepatita virală, fără a se limita la acestea, precum și numărul bolilor cu transmitere sexuală și al cazurilor de tuberculoză.

                           19.5.

                           Creșterea disponibilității, accesibilității și gradului de acoperire al tratamentului eficace și diversificat împotriva consumului de droguri pe întregul teritoriu al UE, destinat consumatorilor de droguri problematici sau dependenți, inclusiv consumatorilor de substanțe non-opiacee, astfel încât toți cei care doresc să înceapă un tratament privind consumul de droguri să o poată face, pe baza nevoilor relevante.

                           19.6.

                           Amplificarea dezvoltării, a disponibilității și a gradului de acoperire al măsurilor de reducere a cererii de droguri în cadrul închisorilor, după caz, și pe baza unei evaluări corecte a stării de sănătate și a nevoilor prizonierilor, cu scopul de a obține o calitate a îngrijirii echivalentă cu cea oferită în cadrul comunității și în concordanță cu dreptul la asistență medicală și dreptul la demnitate umană, consfințite în Convenția europeană a drepturilor omului și Carta drepturilor fundamentale a UE. Continuitatea îngrijirii ar trebui asigurată în toate stadiile prevăzute de sistemul judiciar penal, precum și după eliberare.

                           19.7.

                           Dezvoltarea și extinderea unor modele de îngrijire integrate, care să acopere nevoile legate de problemele de sănătate mentală și/sau fizică, de reabilitare și de sprijinul social, în vederea îmbunătățirii și consolidării stării de sănătate și a situației sociale, a reintegrării sociale și a recuperării consumatorilor de droguri problematici sau dependenți, inclusiv a celor afectați de comorbiditate.

                           19.8.

                           Dezvoltarea unor măsuri eficiente și diferențiate de reducere a cererii de droguri, menite să reducă și/sau să întârzie momentul de debut al utilizării drogurilor și adecvate nevoilor unor grupuri specifice și unor tipare și medii de consum de droguri, o atenție deosebită fiind acordată grupurilor vulnerabile și marginalizate.

                           19.9.

                           Prevenirea epidemiilor locale și regionale de consum de droguri, care pot amenința sănătatea publică în interiorul UE, prin asigurarea unor abordări comune coordonate și eficace.

                           19.10.

                           Prioritățile legate de reducerea cererii de droguri trebuie să țină seama de caracteristicile, nevoile și provocările specifice aferente fenomenului drogurilor la nivel național și la nivelul UE. Este imperativă asigurarea în acest scop a unui nivel adecvat al resurselor la nivel local, național și la nivelul UE.

         III.   Domeniu de politică: reducerea ofertei de droguri

               20.

               Reducerea ofertei de droguri include prevenirea, descurajarea și perturbarea criminalității organizate, în special a celei legate de droguri, prin cooperare judiciară și în domeniul aplicării legii, interzicere, confiscarea activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni, anchete și gestionarea frontierelor.

               21.

               În domeniul reducerii ofertei de droguri, obiectivul Strategiei UE în materie de droguri 2013-2020 este de a contribui la o reducere cuantificabilă a disponibilității drogurilor ilicite, prin perturbarea traficului ilicit de droguri, desființarea grupurilor de criminalitate organizată implicate în traficul și producția de droguri, utilizarea eficientă a sistemului judiciar penal, aplicarea eficientă a legii bazate pe informații operative și partajarea sporită a informațiilor operative. La nivelul UE, se va pune accentul asupra criminalității la scară largă, transfrontaliere și organizate legate de droguri.

               22.

               În domeniul reducerii ofertei de droguri, au fost identificate următoarele priorități (neenumerate în nicio ordine a priorității):

                           22.1.

                           Consolidarea cooperării și coordonării dintre agențiile de aplicare a legii la nivel strategic și operațional. Aceasta ar trebui să includă îmbunătățirea schimbului transfrontalier de informații (și de informații operative) în timp real, de bune practici și de cunoștințe, precum și derularea unor operații și anchete comune, fără a se limita însă la măsurile amintite anterior. Cooperarea cu țări terțe în ceea ce privește combaterea criminalității organizate legate de droguri îndreptată spre UE sau derulată în interiorul UE ar trebui considerată importantă în acest sens.

                           22.2.

                           Reducerea, în interiorul UE și la nivel transfrontalier, a producției, contrabandei, traficului, distribuției și vânzării drogurilor ilicite și a facilitări acestor activități, precum și reducerea deturnării precursorilor de droguri și a altor substanțe chimice esențiale utilizate în fabricarea ilicită a drogurilor.

                           22.3.

                           Reacția eficace la tendințele în evoluție, cum ar fi deturnarea anumitor substanțe chimice folosite drept agenți de diluare pentru droguri ilicite și furnizarea drogurilor prin folosirea de noi tehnologii.

                           22.4.

                           O atenție specială trebuie acordată noilor tehnologii de comunicare, acestea având un rol semnificativ în facilitarea producției, comercializării, traficului și distribuției drogurilor (inclusiv a substanțelor psihoactive noi controlate).

                           22.5.

                           Statele membre continuă să coopereze și – după caz – să își coordoneze acțiunile la nivelul UE, împreună cu organismele și agențiile relevante ale UE și internaționale, precum Europol, Eurojust, OEDT, și să exploateze pe deplin instrumentele și metodele existente prevăzute în domeniul cooperării judiciare și în ceea ce privește aplicarea legii, precum activitățile polițienești bazate pe informații operative, stabilirea profilului criminalistic în materie de droguri, echipele comune de anchetă, operațiile vamale și polițienești comune și inițiativele relevante precum proiectele EMPACT, platformele ofițerilor de legătură, precum și prin utilizarea platformelor regionale.

                           22.6.

                           La nivelul UE, se pune accentul asupra aplicării legii bazate pe informații, menite să vizeze producția și traficul de droguri la scară largă. Ar trebui consolidate și mai mult coordonarea și cooperarea mai strânse dintre agențiile de aplicare a legii la nivelul statelor membre și între acestea, precum și cu Europol.

                           22.7.

                           După caz, atunci când aceste sarcini nu sunt inițiate sau puse în aplicare prin Europol, în cadrul UE pot fi create inițiative sau platforme de colaborare regională ad hoc, pentru a contracara amenințările emergente implicate de schimbarea rutelor de trafic al drogurilor și de centrele emergente ale criminalității organizate. Aceasta se realizează prin răspunsuri ale operației coordonate. Astfel de acțiuni trebuie să fie compatibile cu acordurile juridice și operaționale existente la nivelul UE și se bazează pe evaluările și analiza amenințărilor. Astfel de structuri de cooperare ar trebui să fie flexibile, pot avea o durată de viață temporară, în funcție de evoluția viitoare a amenințării specifice pe care o abordează, și lucrează în strânsă cooperare cu toate agențiile și platformele relevante ale UE, în special cu Europol.

                           22.8.

                           Consolidarea, în cazurile considerate necesare, la nivelul UE, a cooperării judiciare, a cooperării în domeniul aplicării legii în materie de droguri și a utilizării bunelor practici, prin instituirea unor reacții mai rapide și mai precise; sprijinirea activităților de cooperare judiciară și în domeniul aplicării legii și a schimbului de informații și de informații operative.

                           22.9.

                           Consolidarea cadrului legislativ al Uniunii Europene într-un mod direcționat, după cum se consideră necesar, cu scopul de a consolida reacția UE față de noile tendințe, de a garanta complementaritatea eforturilor de colaborare în vederea desființării grupurilor de criminalitate organizată transfrontalieră și a confiscării activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni legate de droguri prin utilizarea deplină a rețelei UE de birouri de recuperare a activelor, asigurând prin aceasta o reacție mai eficace la traficul de droguri. Poate fi examinată dezvoltarea în continuare a unor instrumente de aplicare a legii relevante.

                           22.10.

                           UE acționează în direcția unor politici mai eficace în domeniul reducerii ofertei de droguri, prin consolidarea evaluării și analizei politicilor, cu scopul de a avea o mai bună înțelegere a piețelor drogurilor, a infracțiunilor legate de droguri și a eficacității reacțiilor de aplicare a legii legate de droguri.

                           22.11.

                           În vederea prevenirii criminalității, a evitării recidivei și a consolidării eficienței și eficacității sistemului judiciar penal, asigurând totodată proporționalitatea, UE încurajează, după caz, utilizarea, monitorizarea și punerea în aplicare eficace a politicilor și programelor în materie de droguri, inclusiv trimiterea către un specialist pe perioada arestului și alternativele adecvate la sancțiunile coercitive (precum educația, tratamentul, reabilitarea, asistența post-tratament și reintegrarea socială) în cazul infractorilor consumatori de droguri.

         IV.   Temă orizontală: coordonarea

               23.

               În domeniul politicii UE în materie de droguri, obiectivul coordonării este dublu, respectiv asigurarea sinergiilor, comunicării și a unui schimb eficace de informații și opinii în sprijinul obiectivelor de politică și încurajarea concomitentă a unui discurs politic activ și a unei analize a evoluțiilor și provocărilor din domeniul drogurilor la nivelul UE și la nivel internațional.
               Este necesară coordonarea în interiorul și între instituțiile UE, statele membre, alte organisme europene competente și societatea civilă, pe de o parte, și între UE, organismele internaționale și țările terțe, pe de altă parte.

               24.

               În domeniul coordonării, au fost identificate următoarele priorități (neenumerate în nicio ordine a priorității):

                           24.1.

                           Asigurarea sinergiilor, a coerenței și a unor practici de lucru eficace între statele membre, instituțiile, organismele și inițiativele UE relevante, pe baza principiului cooperării sincere (3), cu evitarea dublării eforturilor, asigurarea schimbului eficient de informații, utilizarea în mod eficient a resurselor și garantarea continuității acțiunilor între președinții.

                           24.2.

                           Dat fiind rolul Grupului orizontal de lucru pentru substanțe stupefiante de organism principal de coordonare pe probleme de droguri din cadrul Consiliului, eforturile sale de coordonare trebuie consolidate în continuare pentru a se ține seama de activitatea diferitelor organisme care includ o componentă legată de droguri, precum Comitetul permanent pentru cooperarea operațională în materie de securitate internă (COSI) și Grupul de lucru pentru sănătate publică. În plus, abordarea echilibrată a problemei drogurilor, care să adreseze la fel de energic cererea și oferta de droguri, necesită o cooperare strânsă, o interacțiune și un schimb de informații cu alte grupuri de pregătire relevante ale Consiliului, inclusiv cele din domeniul acțiunii externe, precum și cu alte inițiative UE relevante, în materie judiciară și penală și în domeniul aplicării legii, al sănătății publice și al afacerilor sociale.

                           24.3.

                           Garantarea faptului că UE și statele membre continuă elaborarea și punerea în aplicare a metodelor de lucru și a bunelor practici pentru cooperarea multidisciplinară în sprijinul obiectivelor strategiei, precum și a faptului că acestea sunt promovate la nivel național.

                           24.4.

                           Asigurarea, în cadrul fiecărei președinții, a unor oportunități de dezbatere, monitorizare și evaluare a chestiunilor legate de coordonare, cooperare, tendințe noi, intervenții eficace și alte evoluții de politică care prezintă o valoarea adăugată pentru Strategia UE în materie de droguri, de exemplu cu ocazia reuniunilor coordonatorilor naționali pe probleme de droguri.

                           24.5.

                           Promovarea și încurajarea participării active și semnificative a societății civile, inclusiv a organizațiilor neguvernamentale, precum și a tinerilor, a consumatorilor de droguri și a clienților serviciilor conexe drogurilor, la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor în materie de droguri la nivel național, la nivelul UE și la nivel internațional, pentru a asigura, de asemenea, implicarea Forumului societății civile în materie de droguri al UE la nivelul UE și la nivel internațional.

                           24.6.

                           Garantarea faptului că UE se exprimă cu o singură voce energică în cadrul forurilor internaționale, precum Comisia privind stupefiantele (CND), și în dialogurile cu țări terțe, promovând abordarea integrată, echilibrată și bazată pe probe a UE în materie de droguri. În acest cadru, delegațiile UE pot juca un rol util în promovarea acestei abordări privind domeniul drogurilor și în facilitarea unui discurs coerent privind politica în materie de droguri.

         V.   Temă orizontală: cooperarea internațională

               25.

               Cooperarea internațională este un domeniu-cheie în care UE adaugă valoare eforturilor întreprinse de statele membre în coordonarea politicilor și abordarea provocărilor în materie de droguri. Relațiile externe ale UE privind domeniul drogurilor se bazează pe principiile responsabilității partajate și al multilateralismului, pe o abordare integrată, echilibrată și bazată pe probe, pe integrarea dezvoltării, pe respectarea drepturilor omului și a demnității umane și pe respectarea convențiilor internaționale.

               26.

               Obiectivul Strategiei UE în materie de droguri 2013-2020 în domeniul cooperării internaționale este de a consolida în continuare dialogul și cooperarea dintre UE și țările terțe și organizațiile internaționale cu privire la aspectele legate de droguri, într-un mod cuprinzător și echilibrat.

               27.

               Strategia UE în materie de droguri face parte dintr-o abordare generală care îi permite UE să vorbească cu o singură voce pe scena internațională și cu țările partenere. UE va rămâne fidelă cooperării și dezbaterii internaționale privind elementele fundamentale ale politicii în materie de droguri și va partaja într-un mod activ rezultatele abordării UE în cadrul politicii în materie de droguri, ale cărei obiective sunt, pe de o parte, reducerea cererii de droguri și, pe de altă parte, reducerea ofertei de droguri, pe baza dovezilor științifice și a informațiilor operative, cu respectarea drepturilor omului.
               Acest lucru presupune o coerență între politicile și acțiunile de la nivelul UE, care includ cooperarea externă în materie de reducere a cererii de droguri, inclusiv reducerea riscurilor și a efectelor nocive, reducerea ofertei de droguri, dezvoltarea alternativă, schimbul și transferul de cunoștințe și implicarea atât a actorilor statali, cât și a celor nestatali.

               28.

               UE și statele sale membre ar trebui să garanteze integrarea Strategiei UE în materie de droguri și a obiectivelor acesteia în cadrul politicii externe generale a UE, ca parte a unei abordări cuprinzătoare care utilizează pe deplin gama de politici și de instrumente diplomatice, politice și financiare de care dispune UE, într-un mod coerent și coordonat. Înaltul Reprezentant, sprijinit de SEAE, ar trebui să faciliteze acest proces.

               29.

               Abordarea UE bazată pe acțiunea externă în domeniul drogurilor urmărește consolidarea și sprijinirea în continuare a eforturilor țărilor terțe de abordare a provocărilor cu care se confruntă sănătatea, siguranța și securitatea publică. Acest lucru se va realiza prin punerea în aplicare a unor inițiative prevăzute în prezenta strategie și a unor planuri de acțiune ulterioare, printre care dezvoltarea alternativă, reducerea cererii de droguri, reducerea ofertei de droguri și promovarea și protejarea drepturilor omului, precum și prin luarea în considerare a unor inițiative regionale. Având în vedere impactul producției și al traficului de droguri asupra stabilității interne și a situației securității în țările sursă și de tranzit, acțiunile vor viza, de asemenea, corupția, spălarea de bani și produsele infracțiunilor legate de droguri.

               30.

               În domeniul cooperării internaționale, au fost identificate următoarele priorități (neenumerate în nicio ordine a priorității):

                           30.1.

                           Îmbunătățirea coerenței între aspectele interne și externe ale politicilor UE în materie de droguri și a răspunsurilor adresate țărilor terțe în domeniul drogurilor.

                           30.2.

                           Creșterea angajamentului și coordonării UE în discursul de la nivel internațional legat de politica în materie de droguri, în ceea ce privește atât negocierile cu organizații și structuri internaționale precum ONU, G8 și Consiliul Europei, cât și relațiile cu țările terțe, prin adoptarea unor poziții ale UE comune și asigurarea unui rol efectiv în cadrul procesului ONU legat de politica în materie de droguri.

                           30.3.

                           Asigurarea integrării cooperării internaționale în materie de droguri în relațiile politice și acordurile-cadru generale dintre UE și partenerii săi, atât la nivel național, cât și/sau la nivel regional. Aceasta ar trebui să reflecte abordarea integrată, echilibrată și bazată pe probe a UE și să includă: dialogul politic, coordonarea în materie de droguri, reducerea cererii (inclusiv reducerea riscurilor și a efectelor nocive), reducerea ofertei, inclusiv dezvoltarea alternativă și aplicarea legii, integrarea politicilor în materie de droguri pe agenda mai amplă a cooperării pentru dezvoltare, informarea, cercetarea, monitorizarea și evaluarea.

                           30.4.

                           Asigurarea faptului că reacția și acțiunile UE la nivel internațional în țări terțe și regiuni prioritare din întreaga lume sunt cuprinzătoare, ținând cont de fiecare dimensiune a fenomenului drogurilor, și vizează dezvoltarea, stabilitatea și securitatea acestor țări și regiuni, prin intermediul unui parteneriat consolidat.

                           30.5.

                           Asigurarea faptului că reacția UE în materie de droguri la nivel internațional se bazează pe probe și include un proces de monitorizare privind situația și progresele care implică diferite instrumente de informare aparținând Comisiei, SEAE, inclusiv delegațiilor UE, statelor membre, OEDT, Europol, Eurojust și Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, în strânsă cooperare cu UNODC.

                           30.6.

                           Asigurarea faptului că sprijinul pentru țările candidate și potențial candidate și țările vizate de politica europeană de vecinătate se concentrează pe consolidarea capacităților atât de reducere a ofertei și cererii, cât și în materie de politici bazate pe probe, eficace și echilibrate în domeniul drogurilor, prin intermediul cooperării consolidate, inclusiv prin partajarea bunelor practici ale UE și prin participare, după caz, în cadrul agențiilor UE precum OEDT, Europol și Eurojust.

                           30.7.

                           Asigurarea unui nivel sustenabil al dialogului politic și al partajării informațiilor privind strategiile, obiectivele și inițiativele relevante, prin intermediul dialogurilor pe tema drogurilor cu partenerii internaționali, atât la nivel regional, cât și la nivel bilateral. Partenerii-cheie sunt identificați pe baza stadiului cooperării lor cu UE și relevanța lor pentru abordarea fenomenului global al drogurilor ilicite, ținând cont în același timp de partenerii care apar ca rezultat al evoluțiilor situației în materie de droguri. Dialogurile politice ar trebui să fie complementare altor structuri de cooperare externă și coerente cu acestea și cu impactul lor și, acolo unde este cazul, ar trebui să reprezinte un forum pentru discutarea priorităților în materie de cooperare și a progreselor înregistrate în legătură cu proiecte finanțate de UE.

                           30.8.

                           Asigurarea unui nivel de finanțare și expertiză adecvat (furnizate de UE și statele membre ale acesteia), inclusiv prin consolidarea coordonării, monitorizării și evaluării sprijinului financiar și tehnic, urmărind în același timp obținerea de sinergii, și prin echilibrarea în mod continuu a alocării transparente a cooperării, a resurselor și a asistenței financiare și tehnice între măsurile de reducere a cererii de droguri și cele de reducere a ofertei de droguri, reflectând abordarea UE. UE ar trebui să pună la dispoziția delegațiilor UE expertiza relevantă pentru sprijinirea punerii în aplicare a unor măsuri care vizează țări terțe în domeniul drogurilor. Evaluarea la jumătatea perioadei și evaluarea finală a prezentei Strategii a UE în materie de droguri ar trebui să analizeze impactul cheltuielilor UE în țările terțe, iar Comisia și SEAE ar trebui să pună la dispoziția statelor membre actualizări privind prioritățile și progresele în ceea ce privește cheltuielile UE peste mări, atunci când este cazul.

                           30.9.

                           Atunci când furnizează sprijin financiar și tehnic țărilor sursă, UE și statele membre asigură, în mod special, faptul că programele de dezvoltare alternativă:

                                       —

                                       nu impun condiții, nu sunt discriminante și, dacă eradicarea este programată, că se desfășoară pe baza unui calendar corespunzător;

                                       —

                                       stabilesc obiective realiste legate de dezvoltarea rurală și indicatori ai succesului, asigurând asumarea răspunderii la nivelul comunităților vizate; și

                                       —

                                       sprijină dezvoltarea locală, ținând cont în același timp de interacțiunile cu factori precum securitatea umană, guvernanța, violența, drepturile omului, dezvoltarea și securitatea alimentară.

                           30.10.

                           Asigurarea faptului că protecția drepturilor omului este pe deplin integrată în dialogurile politice și în punerea în aplicare și executarea programelor și proiectelor relevante din domeniul drogurilor.

         VI.   Temă orizontală: informarea, cercetarea, monitorizarea și evaluarea

               31.

               Obiectivul Strategiei UE în materie de droguri 2013-2020 în domeniul informării, cercetării, monitorizării și evaluării este să contribuie la o mai bună înțelegere a tuturor aspectelor fenomenului drogurilor și impactului măsurilor, pentru a furniza probe solide și cuprinzătoare pentru politici și acțiuni. Mai mult decât atât, Strategia UE în materie de droguri 2013-2020 urmărește să contribuie la îmbunătățirea diseminării rezultatelor monitorizării, cercetării și evaluării la nivelul UE și la nivel național, asigurând consolidarea sinergiilor, alocarea echilibrată a resurselor financiare și evitarea dublării eforturilor. Acest lucru poate fi obținut prin armonizarea metodologiilor, prin colaborarea în rețea, precum și prin cooperarea consolidată.

               32.

               În domeniul informării, cercetării, monitorizării și evaluării, au fost identificate următoarele priorități (neenumerate în nicio ordine a priorității):

                           32.1.

                           UE și statele sale membre ar trebui să continue să investească în schimburile de informații, în colectarea și monitorizarea datelor și în cercetarea și evaluarea situației drogurilor și a reacțiilor la aceasta atât de la nivel național, cât și de la nivelul UE. Aceasta ar trebui să acopere toate aspectele relevante ale fenomenului drogurilor, inclusiv cererea și oferta de droguri. Un accent deosebit ar trebui pus pe menținerea și sporirea în continuare a colectării și monitorizării de date prin indicatorii-cheie ai OEDT în materie de reducere a cererii de droguri.

                           32.2.

                           OEDT ar trebui, în cadrul mandatului său, să dezvolte și mai mult infrastructura cunoașterii și ar trebui să continue să joace un rol esențial de factor principal de facilitare, sprijinire și furnizare a activităților de informare, cercetare, monitorizare și evaluare a drogurilor ilicite în întreaga UE. Acest organism ar trebui să continue să furnizeze o analiză rapidă, holistică și cuprinzătoare a situației europene a drogurilor și a reacțiilor la aceasta și să colaboreze cu alte agenții relevante, inclusiv, atunci când este relevant și adecvat, cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA), precum și cu OMS.

                           32.3.

                           Europol ar trebui să își continue eforturile în ceea ce privește colectarea și analiza informațiilor în domeniul criminalității organizate legate de droguri, iar statele membre ar trebui să furnizeze agenției informații relevante. Agenția ar trebui să continue furnizarea periodică de rapoarte de evaluare a amenințării (de exemplu, SOCTA UE) privind criminalitatea organizată legată de droguri din UE.

                           32.4.

                           Statele membre, instituțiile UE și agențiile ar trebui să intensifice colectarea de informații și date privind toate aspectele ofertei de droguri, inclusiv privind piețele drogurilor, infracțiunile legate de droguri și reducerea ofertei de droguri, cu scopul îmbunătățirii analizei și a procesului de luare a deciziilor în cunoștință de cauză. Statele membre, Comisia, OEDT, Europol și, acolo unde este cazul, alte agenții ale UE ar trebui să colaboreze pentru a îmbunătăți colectarea de date și dezvoltarea de indicatori cu relevanță pentru politică și fiabili din punct de vedere științific.

                           32.5.

                           Instituțiile și organismele UE și statele membre ar trebui să îmbunătățească capacitatea de a depista, evalua și reacționa într-un mod rapid și eficace la apariția de noi substanțe psihoactive, la schimbările de comportament în materie de consum de droguri și la izbucnirea unor epidemii, precum și la alte tendințe emergente care prezintă riscuri pentru sănătatea și siguranța publică. Acest lucru se poate realiza, printre altele, prin consolidarea legislației UE existente, schimbul de informații, de informații operative, de cunoștințe și de bune practici.

                           32.6.

                           Statele membre și instituțiile și agențiile UE ar trebui să promoveze și să sprijine cercetarea, inclusiv cercetarea aplicată, în ceea ce privește noile substanțe psihoactive și să asigure cooperarea și coordonarea între rețelele de la nivel național și de la nivelul UE, pentru a avea o înțelegere mai bună a fenomenului. Monitorizarea în acest domeniu ar trebui să se intensifice, prin coordonare îndeaproape cu OEDT. În mod special, ar trebui să se pună accentul pe dezvoltarea capacității criminalistice și toxicologice, precum și pe îmbunătățirea disponibilității informațiilor epidemiologice.

                           32.7.

                           Statele membre ar trebui să își continue eforturile pentru menținerea realizărilor înregistrate în UE în materie de monitorizare și schimb de informații, inclusiv prin intermediul rețelei de puncte focale naționale Reitox, sprijinind în același timp dezvoltarea în continuare a colectării și analizei standardizate de date de către UE în domeniul cererii de droguri și al ofertei de droguri.

                           32.8.

                           Asigurarea unei finanțări adecvate pentru proiectele de cercetare și dezvoltare legate de droguri la nivelul UE și la nivel național, în conformitate cu resursele financiare, inclusiv prin programele financiare ale UE care acoperă perioada 2014-2020. Proiectele sprijinite la nivelul UE ar trebui să țină cont de prioritățile strategiei și ale planurilor de acțiune ale acesteia și să aducă o valoare adăugată clară pentru UE, asigurând coerența și sinergiile și evitând în același timp dublarea în cadrul programelor, precum și cu organismele UE.

                           32.9.

                           Instituțiile, organismele și statele membre ale UE ar trebui să recunoască rolul evaluării științifice a politicilor și intervențiilor (cu accent pe rezultatele obținute) ca element cheie în consolidarea abordării UE a drogurilor și ar trebui să promoveze utilizarea acesteia la nivel național, la nivelul UE, dar și la nivel internațional.

                           32.10.

                           Asigurarea și consolidarea formării de specialiști în chestiuni legate de droguri, în domeniul reducerii atât a cererii de droguri, cât și a ofertei de droguri.

      (1)  Convenția unică a ONU asupra substanțelor stupefiante din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, Convenția asupra substanțelor psihotrope (1971) și Convenția contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope (1988).

      (2)  Raportul privind evaluarea independentă a Strategiei UE în materie de droguri 2005-2012 și planurile acesteia de acțiune, disponibil la http://ec.europa.eu/justice/anti-drugs/files/rand_final_report_eu_drug_strategy_2005-2012_en.pdf

      (3)  Articolul 4 din TUE.


title: 2014/724/UE: Recomandarea Comisiei din 10 octombrie 2014 privind modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețelele inteligente și sistemele de contorizare inteligentă

text:
               18.10.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 300/63

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 10 octombrie 2014
   privind modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețelele inteligente și sistemele de contorizare inteligentă

      (2014/724/UE)

   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               Rețelele inteligente facilitează punerea în aplicare a politicilor energetice fundamentale. În contextul cadrului de politică pentru 2030, rețelele inteligente, în calitate de coloană vertebrală a viitorului sistem energetic fără emisii de carbon, sunt recunoscute ca un element care facilitează transformarea infrastructurii energetice pentru a găzdui cote mai mari de energie din surse regenerabile diverse, a îmbunătăți eficiența energetică și a asigura securitatea aprovizionării. Rețelele inteligente oferă o oportunitate de a stimula competitivitatea furnizorilor de tehnologie din UE, precum și o platformă pentru companiile energetice tradiționale și noii participanți pe piață pentru dezvoltarea de servicii și produse energetice inovatoare în sectorul infrastructurii de rețea și al tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) aferente, al domoticii și al aparaturii electrocasnice.

               (2)

               Sistemele de contorizare inteligentă sunt o piatră de temelie pentru rețelele inteligente. Acestea oferă instrumentele necesare pentru a încuraja participarea activă a consumatorilor pe piața energiei și asigură flexibilitatea sistemului prin intermediul unor sisteme de răspuns la cerere și alte servicii inovatoare. În conformitate cu Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) și cu Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), statele membre au obligația să asigure punerea în aplicare a sistemelor de contorizare inteligentă care contribuie la participarea activă a consumatorilor pe piețele furnizării de energie electrică și de gaze naturale.

               (3)

               Funcționarea sistemelor de contorizare inteligentă — și, a fortiori, orice dezvoltare de rețele și dispozitive inteligente — are potențialul de a prelucra date referitoare la o persoană, și anume date cu caracter personal în sensul articolului 2 din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3).

               (4)

               Avizul 12/2011 (4) emis de Grupul de lucru pentru protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, instituit în conformitate cu articolul 29 din Directiva 95/46/CE, prevede că sistemele de contorizare inteligentă și rețelele inteligente au potențialul de a prelucra cantități tot mai mari de date cu caracter personal și de a pune la dispoziție respectivele date cu caracter personal unui cerc mai larg de destinatari decât în prezent, creând astfel noi riscuri pentru persoanele vizate, care erau anterior necunoscute în sectorul energetic.

               (5)

               Avizul 4/2013 (5) al grupului de lucru prevede că sistemele de contorizare inteligentă și rețelele inteligente prefigurează „Internetul obiectelor”, care este iminent, și că riscurile potențiale asociate colectării de date detaliate privind consumul sunt de natură să crească în viitor, atunci când sunt combinate cu date din alte surse, cum ar fi datele de geolocalizare, de urmărire și cele furnizate de profilele de pe internet, de sistemele de supraveghere video și de sistemele de identificare prin frecvențe radio (RFID) (6).

               (6)

               Creșterea gradului de conștientizare cu privire la caracteristicile și beneficiile substanțiale ale rețelelor inteligente ar trebui să sprijine această tehnologie să își folosească potențialul maxim, reducând în același timp riscurile ca aceasta să fie utilizată în detrimentul interesului public și sporindu-i, prin urmare, acceptabilitatea.

               (7)

               Drepturile și obligațiile prevăzute de Directiva 95/46/CE și de Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) sunt pe deplin aplicabile sistemelor de contorizare inteligentă și mediilor de rețele inteligente, atunci când sunt prelucrate date cu caracter personal.

               (8)

               Pachetul adoptat de Comisie pentru reformarea Directivei 95/46/CE include o „propunere de regulament privind protecția datelor” (8) care, odată adoptată, se va aplica sistemelor de contorizare inteligentă și mediilor de rețele inteligente, atunci când sunt prelucrate date cu caracter personal.

               (9)

               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 12 aprilie 2011 privind „Rețelele inteligente: de la inovare la punerea în aplicare” (9) a descris protecția și securitatea datelor ca fiind una dintre cele cinci provocări pentru punerea în aplicare a rețelelor inteligente și a identificat o serie de măsuri pentru a accelera punerea lor în aplicare, inclusiv principiul de „protecție a datelor încă din faza de concepție” (privacy by design) și evaluarea securității și a rezilienței rețelelor și a informațiilor.

               (10)

               Agenda digitală pentru Europa prevede o serie de măsuri adecvate, în special cu privire la protecția datelor în Uniune, referitoare la securitatea rețelelor și a informațiilor și la atacuri cibernetice. „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: Un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (10) și propunerea de directivă a Comisiei privind măsurile de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informațiilor în întreaga Uniune din 7 februarie 2013 (11) prevăd măsuri legale și stabilesc stimulente pentru a încuraja investițiile, transparența și informarea utilizatorilor, cu scopul de a face mediul online al UE mai sigur. Statele membre, în colaborare cu industria, Comisia și alte părți interesate, ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a asigura o abordare coerentă în domeniul securității și protecției datelor cu caracter personal.

               (11)

               Avizele Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal instituit în conformitate cu articolul 29 din Directiva 95/46/CE și avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 8 iunie 2012 (12) oferă orientare pentru protejarea datelor cu caracter personal și garantarea securității datelor atunci când acestea sunt prelucrate în sisteme de contorizare inteligentă și în rețele inteligente. Avizul 12/2011 al Grupului de lucru pentru contorizare inteligentă recomandă statelor membre să continue planurile de punere în aplicare care necesită o evaluare a impactului asupra confidențialității.

               (12)

               În vederea sporirii beneficiilor generate de sistemele de contorizare inteligentă, una dintre condițiile esențiale pentru utilizarea acestei tehnologii este de a identifica soluții tehnice și juridice adecvate, care protejează viața privată a persoanelor și datele cu caracter personal ca drepturi fundamentale în temeiul articolelor 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și al articolului 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Recomandarea 2012/148/UE a Comisiei (13) stabilește orientări specifice privind protecția datelor și măsurile de securitate pentru sistemele de contorizare inteligentă și invită statele membre și părțile interesate să se asigure că sistemele de contorizare inteligentă și aplicațiile pentru rețele inteligente sunt monitorizate și că drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor sunt respectate.

               (13)

               Recomandarea 2012/148/UE a Comisiei prevede că evaluările impactului asupra protecției datelor ar trebui să permită identificarea riscurilor legate de protecția datelor în dezvoltarea rețelelor inteligente de la început, urmând principiul de protecție a datelor încă din faza de concepție. Recomandarea anunță dezvoltarea de către Comisie a unui model de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețele inteligente și sisteme de contorizare inteligentă, care urmează a fi depus pentru obținerea unui aviz din partea Grupului de lucru pentru protecția persoanelor cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal.

               (14)

               Recomandarea 2012/148/UE indică în continuare că modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor ar trebui să ghideze operatorii de date în efectuarea unei evaluări aprofundate a impactului asupra protecției datelor care descrie operațiunile de prelucrare avute în vedere, o evaluare a riscurilor pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate, măsurile avute în vedere pentru a aborda riscurile, garanțiile, măsurile și mecanismele de securitate pentru a asigura protecția datelor cu caracter personal și pentru a demonstra conformitatea cu Directiva 95/46/CE, luând în considerare drepturile și interesele legitime ale persoanelor vizate.

               (15)

               „Propunerea de regulament privind protecția datelor” de înlocuire a Directivei 95/46/CE prevede obligativitatea evaluărilor impactului asupra protecției datelor în anumite condiții, ca un instrument-cheie pentru a spori responsabilitatea operatorilor de date. În acest sens, modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețelele inteligente și sistemele de contorizare inteligentă, deși nu este obligatoriu, va servi — ca instrument de evaluare și de luare a deciziilor — scopului de a sprijini operatorii de date din sectorul rețelelor inteligente pentru a se conforma unei obligații juridice viitoare în temeiul propunerii de regulament privind protecția datelor.

               (16)

               Un model elaborat la nivelul Uniunii pentru efectuarea de evaluări ale impactului asupra protecției datelor vizează să asigure că dispozițiile Directivei 95/46/CE și ale Recomandării 2012/148/UE sunt respectate în mod coerent în statele membre și că este promovată o metodologie comună pentru operatorii de date, care garantează o prelucrare adecvată și armonizată a datelor cu caracter personal în întreaga Uniune.

               (17)

               Un astfel de model ar trebui să faciliteze aplicarea principiului de protecție a datelor încă din faza de concepție prin încurajarea operatorilor de date să efectueze o evaluare a impactului asupra protecției datelor cât mai curând posibil, astfel încât aceștia să poată anticipa impactul potențial asupra drepturilor și libertăților persoanelor vizate și să pună în aplicare garanții stricte. Astfel de măsuri ar trebui să fie monitorizate și revizuite de către operatorul de date pe tot parcursul ciclului de viață al aplicației sau al sistemului.

               (18)

               Raportul elaborat prin punerea în aplicare a modelului ar trebui să contribuie, de asemenea, la activitățile autorităților naționale de protecție a datelor în ceea ce privește monitorizarea și supravegherea conformității prelucrării și, în special, riscurile pentru protecția datelor cu caracter personal.

               (19)

               Modelul ar trebui nu numai să faciliteze soluționarea problemelor apărute privind protecția datelor, confidențialitatea și securitatea în mediul rețelelor inteligente, ci să contribuie, de asemenea, la abordarea provocărilor privind prelucrarea datelor legate de dezvoltarea pieței cu amănuntul a energiei. Într-adevăr, o parte importantă a valorii pe piața cu amănuntul în viitor va rezulta din date și dintr-o integrare mai largă a tehnologiei informației și comunicațiilor în sistemul energetic. Colectarea și organizarea accesului la astfel de date sunt esențiale în vederea creării de oportunități de afaceri pentru nou-veniți, în special intermediari din sectorul energetic, societăți de servicii energetice sau ramura tehnologiei informației și comunicațiilor. Prin urmare, protecția datelor, confidențialitatea și securitatea vor deveni aspecte din ce în ce mai importante cu care se vor confrunta furnizorii de utilități. Modelul va contribui, în special în faza inițială a introducerii contoarelor inteligente, la garantarea faptului că aplicațiile pentru sistemele de contorizare inteligentă sunt monitorizate și că drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor fizice sunt respectate, prin identificarea încă de la început a riscurilor legate de protecția datelor în dezvoltarea rețelelor inteligente.

               (20)

               După ce modelul — astfel cum a fost formulat de către principalele părți interesate din sectorul rețelelor inteligente printr-un proces monitorizat de către Comisie — a fost prezentat grupului de lucru pentru consultare formală, a fost emis Avizul 4/2013. După prezentarea unui model revizuit bazat pe Avizul 4/2013, grupul de lucru a emis Avizul 7/2013 din 4 decembrie 2013 (14). Recomandările formulate în cele două avize au fost luate în considerare de către părțile interesate.

               (21)

               Avizul 7/2013 al grupului de lucru recomandă organizarea unei faze de testare pentru punerea în aplicare a modelului, pentru care fiecare dintre autoritățile de protecție a datelor ar putea să aibă în vedere acordarea de sprijin. Faza de testare ar trebui să contribuie la asigurarea faptului că modelul oferă o mai bună protecție a datelor persoanelor în contextul implementării rețelelor inteligente.

               (22)

               Având în vedere beneficiile generate de model pentru industrie, consumatori și autoritățile naționale de protecție a datelor, statele membre ar trebui să coopereze cu industria, cu actorii societății civile și cu autoritățile naționale de protecție a datelor pentru a stimula și a sprijini utilizarea și punerea în aplicare a modelului de evaluare a impactului asupra protecției datelor într-un stadiu incipient în implementarea rețelelor inteligente și introducerea sistemelor de contorizare inteligentă.

               (23)

               Comisia ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a prezentei recomandări, direct și indirect, prin facilitarea dialogului și a cooperării între părțile interesate, în special prin centralizarea și difuzarea de informații de feedback în timpul fazei de testare între industrie și autoritățile naționale de protecție a datelor.

               (24)

               Având în vedere concluziile fazei de testare și în urma revizuirii Directivei 95/46/CE, Comisia ar trebui să evalueze necesitatea de a revizui și a rafina metodologia promovată în model.

               (25)

               Prezenta recomandare respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute de Carta drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene. În special, recomandarea urmărește să asigure respectarea deplină a vieții private și de familie (articolul 7 din Cartă) și protecția datelor cu caracter personal (articolul 8 din Cartă).

               (26)

               După consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   I.   DOMENIUL DE APLICARE

               1.

               Prezenta recomandare oferă orientări pentru statele membre cu privire la măsurile care trebuie luate pentru difuzarea, recunoașterea și utilizarea pozitivă și la scară amplă a modelului de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețele inteligente și sisteme de contorizare inteligentă (denumit în continuare „modelul DPIA”), pentru a contribui la garantarea drepturilor fundamentale la protecția datelor cu caracter personal și a vieții private în implementarea aplicațiilor pentru rețele inteligente și introducerea sistemelor de contorizare inteligentă.
               Modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor este disponibil pe site-ul grupului operativ pentru rețele inteligente (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

         II.   DEFINIȚII

               2.

               Statele membre sunt invitate să ia cunoștință de următoarele definiții:

                           (a)

                           „rețea inteligentă” (15) înseamnă o rețea energetică modernizată care a fost completată cu un sistem de comunicare digitală bidirecțională între furnizor și consumator, cu o contorizare inteligentă și cu sisteme de supraveghere și control;

                           (b)

                           „sistem de contorizare inteligentă” înseamnă un sistem electronic care poate măsura consumul și producția de energie, adăugând mai multe informații decât un contor convențional, și care poate primi și transmite date utilizând un anumit tip de comunicare electronică (16);

                           (c)

                           „evaluarea impactului asupra protecției datelor” înseamnă un proces sistematic de evaluare a impactului potențial al riscurilor, în cazul în care operațiunile de prelucrare sunt susceptibile să prezinte riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate, date fiind natura, domeniul de aplicare și obiectivele acestor operațiuni care trebuie îndeplinite de operatorul de date sau de persoana împuternicită de operator sau de persoana împuternicită de operator atunci când acționează în numele operatorului;

                           (d)

                           „protecția datelor încă din faza de concepție” înseamnă, având în vedere stadiul actual al tehnologiei și costurile de implementare, atât în momentul stabilirii mijloacelor de prelucrare, cât și în momentul prelucrării în sine, implementarea de măsuri și de proceduri tehnice și organizatorice corespunzătoare, astfel încât prelucrarea să îndeplinească cerințele Directivei 95/46/CE și să asigure protecția drepturilor persoanei vizate;

                           (e)

                           „protecția implicită a datelor” înseamnă implementarea unor mecanisme care garantează că, implicit, se prelucrează numai datele cu caracter personal care sunt necesare pentru fiecare scop specific al prelucrării și că datele colectate sau păstrate nu depășesc pragul minim necesar pentru îndeplinirea scopurilor respective, atât în ceea ce privește volumul datelor, cât și în ceea ce privește perioada de stocare a acestora;

                           (f)

                           „cele mai bune tehnici disponibile” înseamnă stadiul cel mai eficient și mai avansat în evoluția activităților și a metodelor lor de operare, care indică capacitatea practică a anumitor tehnici de a furniza, în principiu, baza pentru respectarea cadrului UE de protecție a datelor. Acestea sunt concepute pentru a preveni sau pentru a atenua riscurile legate de atacul la viața privată, datele cu caracter personal și securitate.

                           (g)

                           Grupul de lucru instituit prin articolul 29 pentru protecția datelor a fost înființat în temeiul Directivei 95/46/CE.

         III.   PUNEREA ÎN APLICARE

               3.

               Pentru a garanta protecția datelor cu caracter personal pe întreg teritoriul Uniunii, statele membre ar trebui să încurajeze operatorii de date să adopte și să pună în aplicare modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețele inteligente și sisteme de contorizare inteligentă și astfel să îi încurajeze să ia în considerare recomandările grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, în special Avizul 7/2013 (17). Avizele emise de grupul de lucru sunt disponibile pe site-ul grupului operativ pentru rețele inteligente (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

               4.

               Statele membre ar trebui să coopereze cu industria, cu actorii societății civile și cu autoritățile naționale de protecție a datelor pentru a stimula și a sprijini difuzarea și utilizarea modelului de evaluare a impactului asupra protecției datelor într-un stadiu incipient în implementarea rețelelor inteligente și introducerea sistemelor de contorizare inteligentă.

               5.

               Statele membre ar trebui să încurajeze operatorii de date să ia în considerare ca un element complementar pentru evaluarea impactului asupra protecției datelor cele mai bune tehnici disponibile care vor fi stabilite de către statele membre, în colaborare cu industria, Comisia și alte părți interesate, pentru fiecare dintre cerințele funcționale comune minime privind contorizarea inteligentă a energiei electrice, astfel cum sunt enumerate la punctul 42 din Recomandarea 2012/148/UE.

               6.

               Statele membre ar trebui să sprijine operatorii de date în dezvoltarea și adoptarea soluțiilor de protecție a datelor încă din faza de concepție și de protecție implicită a datelor, care permit o protecție eficientă a datelor.

               7.

               Statele membre ar trebui să se asigure că operatorii de date consultă autoritățile naționale pentru protecția datelor cu privire la evaluarea impactului asupra protecției datelor, înainte de prelucrare.

               8.

               Statele membre ar trebui să se asigure că operatorii de date, ca urmare a desfășurării unei evaluări a impactului asupra protecției datelor și în conformitate cu alte obligații care le revin în temeiul Directivei 95/46/CE, iau măsurile tehnice și organizatorice adecvate pentru a asigura protecția datelor cu caracter personal și revizuiesc evaluarea și oportunitatea menținerii măsurilor identificate pe parcursul ciclului de viață al aplicației sau al sistemului.

         IV.   FAZA DE TESTARE

               9.

               Statele membre ar trebui să sprijine organizarea unei faze de testare (18) prin implementarea de cazuri reale, inclusiv prin căutarea și încurajarea testerilor din domeniul rețelelor inteligente și al contorizării inteligente să se implice în faza de testare.

               10.

               Statele membre ar trebui să asigure în timpul fazei de testare că toate aplicațiile și sistemele relevante pun în aplicare modelul, recomandările (19) grupului de lucru pentru protecția persoanelor cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și dispozițiile cuprinse în secțiunea III din prezenta recomandare, pentru a avea cel mai mare impact asupra protecției datelor și pentru a oferi o contribuție cât mai importantă pentru analiza ulterioară a modelului.

               11.

               Statele membre ar trebui să încurajeze și să sprijine autoritățile naționale competente pentru protecția datelor pentru a oferi sprijin și îndrumare operatorilor de date pe parcursul fazei de testare (20).

               12.

               Comisia intenționează să contribuie în mod direct la punerea în aplicare și monitorizarea fazei de testare, prin facilitarea dialogului și a cooperării între părțile interesate, în special prin furnizarea platformei părților interesate (21) pentru organizarea de reuniuni cu părțile interesate, cum ar fi testeri, reprezentanți ai industriei și ai societății civile, autoritățile naționale de protecție a datelor și autoritățile de reglementare în domeniul energiei.

               13.

               Statele membre ar trebui să încurajeze testerii să comunice și să împărtășească rezultatele fazei de testare cu autoritățile naționale competente pentru protecția datelor și cu alte părți interesate relevante, în cadrul platformei părților interesate, pe baza a trei categorii de criterii de evaluare:

                           (a)

                           eficiența modelului în evaluarea impactului aplicațiilor individuale ale rețelelor inteligente asupra protecției datelor,

                           (b)

                           utilitatea modelului pentru ghidarea operatorului în efectuarea evaluării de impact în funcție de circumstanțele concrete ale aplicației sau ale sistemului, și

                           (c)

                           ușurința de utilizare a modelului din punctul de vedere al operatorului de date.

                     Raportarea cu privire la criteriile de evaluare ar trebui să se concentreze pe furnizarea de informații relevante pentru punerea în aplicare a recomandării Comisiei și a modelului în toate aplicațiile sau sistemele relevante.

               14.

               Comisia intenționează să asigure întocmirea unui inventar de evaluări ale impactului asupra protecției datelor efectuate în timpul fazei de testare. Inventarul evaluărilor impactului asupra protecției datelor va fi pus la dispoziție pe pagina de internet a grupului operativ pentru rețele inteligente în timpul fazei de testare și va fi actualizat periodic, pentru a promova îmbunătățirea continuă și promptă a aplicării modelului.

         V.   REVIZUIRE

               15.

               În termen de doi ani de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei un raport de evaluare care să sublinieze concluziile relevante care decurg din faza de testare.

               16.

               La doi ani de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, Comisia intenționează să evalueze necesitatea de revizuire a modelului de evaluare a impactului asupra protecției datelor pe baza rapoartelor din faza de testare furnizate de statele membre și având în vedere criteriile de evaluare menționate mai sus. Comisia va lua în considerare organizarea unui eveniment dedicat părților interesate pentru a face schimb de opinii cu privire la evaluare, înainte de efectuarea unei revizuiri.

               17.

               Revizuirea ar trebui să asigure că modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor oferă o mai bună protecție a datelor persoanelor în contextul implementării rețelelor inteligente și reflectă în mod corespunzător dispozițiile Directivei 95/46/CE revizuite și ale Avizului 7/2013 al grupului de lucru.

      Adoptată la Bruxelles, 10 octombrie 2014.

            Pentru Comisie

         Günther OETTINGER

            Membru al Comisiei

      (1)  Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55).

      (2)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

      (3)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

      (4)  Grupul de lucru instituit prin articolul 29 pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, Avizul 12/2011 privind contorizarea inteligentă, 00671/11/EN, WP183, 4 aprilie 2011.

      (5)  Grupul de lucru instituit prin articolul 29 pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, Avizul 4/2013 privind modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețele inteligente și sisteme de contorizare inteligentă (denumit în continuare „modelul DPIA”), elaborat de grupul de experți 2 din cadrul grupului operativ pentru rețele inteligente al Comisiei, 00678/13/EN, WP205, 22 aprilie 2013.

      (6)  Ibid. și Recomandarea CM/Rec(2010)13 din 23 noiembrie 2010 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind protecția persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal în contextul creării unor tipologii pe baza unor criterii specifice („profiling”).

      (7)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

      (8)  COM(2012) 11 final.

      (9)  COM(2011) 202 final.

      (10)  Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat”, 7 februarie 2013, JOIN(2013) 1 final.

      (11)  COM(2013) 48 final.

      (12)  Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 8 iunie 2012 privind Recomandarea Comisiei privind pregătirile pentru introducerea sistemelor de contorizare. inteligentă: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-06-08_Smart_metering_EN.pdf

      (13)  Recomandarea 2012/148/UE a Comisiei din 9 martie 2012 privind pregătirile pentru introducerea sistemelor de contorizare inteligentă (JO L 73, 13.3.2012, p. 9).

      (14)  Grupul de lucru instituit prin articolul 29 pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, Avizul 7/2013 privind modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor pentru rețelele inteligente și sistemele de contorizare inteligentă (denumit în continuare „modelul DPIA”), elaborat de grupul de experți 2 din cadrul grupului operativ pentru rețele inteligente al Comisiei, 2064/13/EN, WP209, 4 decembrie 2013.

      (15)  Modelul de evaluare a impactului asupra protecției datelor, dezvoltat de grupul operativ european pentru rețele inteligente, definește rețeaua inteligentă ca fiind o rețea energetică în măsură să integreze în mod eficient din punct de vedere al costurilor comportamentul tuturor utilizatorilor conectați la rețea, cu scopul de a asigura un sistem energetic eficient din punct de vedere economic, sustenabil și cu pierderi reduse, precum și de a garanta securitatea alimentării cu energie electrică de calitate ridicată și în condiții de siguranță: http://ec.europa.eu/energy/gas_ electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

      (16)  Notă interpretativă referitoare la Directiva 2009/72/CE privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și la Directiva 2009/73/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale — Piețe cu amănuntul, p. 7.

      (17)  A se vedea notele de subsol 4, 5 și 14.

      (18)  A se vedea nota de subsol 14.

      (19)  A se vedea notele de subsol 4, 5 și 14.

      (20)  A se vedea nota de subsol 14.

      (21)  Platforma părților interesate va fi grupul operativ pentru rețele inteligente, care a fost creat de către Comisia Europeană în 2009 ca o platformă politică pentru a discuta și a consilia Comisia cu privire indicațiile de politică/de reglementare și pentru a coordona primii pași către implementarea rețelelor inteligente: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm


				|

		52012DC0326

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Slovaciei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2015 /* COM/2012/0326 final */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă pe 2012 al Slovaciei
și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al
Slovaciei pentru perioada 2012-2015
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3],
având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă
strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere
economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită
a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de
creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)       La 13 iulie 2010, Consiliul a
adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile
economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie
2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile
de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează
împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate
să țină seama de orientările integrate în cadrul
politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate
la nivel național.
(3)       La 12 iulie 2011, Consiliul a
adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011
al Slovaciei și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de
stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2011-2014.
(4)       La 23 noiembrie 2011, Comisia
a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând
începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex ante
și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei
Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului
(UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[5], în care a identificat Slovacia
ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o
analiză aprofundată.
(5)       La 2 martie 2012,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării fiscale și a
acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a
evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală
diferențiată favorabilă creșterii, să se
restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se
promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze
șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se
modernizeze administrația publică.
(6)       La 2 martie 2012, Consiliul
European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul
euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca
acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de
convergență și în programele lor naționale de reformă.
(7)       La 30 aprilie 2012, Slovacia
și-a prezentat programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015,
și programul său național de reformă pe 2012. Pentru a se
ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au
fost evaluate în același timp.
(8)       Pe baza evaluării, în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a programului de stabilitate pe
2012, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la
baza previziunilor bugetare este plauzibil. Acest scenariu este, în linii mari,
conform cu previziunile din primăvara anului 2012 ale Comisiei, deși
acestea implică o creștere oarecum mai mare a PIB-ului real în 2012.
Obiectivul declarat al strategiei bugetare, astfel cum este prevăzut în
program, este de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor
publice. Etapele intermediare definite în vederea atingerii acestui obiectiv
constau în punerea riguroasă în aplicare a bugetului pe 2012 și
reducerea deficitului global la mai puțin de 3% din PIB în 2013,
termen-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv.
Cu toate acestea, este posibil ca realizarea obiectivului privind deficitul
global în 2013 să nu se ridice la nivelul preconizărilor. Programul a
modificat obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), înlocuind bugetul aproape
de echilibru cu un deficit structural de 0,5 % din PIB, care nu se prevede
a fi atins în decursul perioadei de programare. Noul OTM reflectă în mod
corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de
creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat)[6], efortul bugetar anual mediu în
perioada 2010-2013 se ridică la 1,3 % din PIB, cu mult peste valoarea
cerută, conform recomandării Consiliului, efortul bugetar rezidual
fiind oarecum transferat către 2013. Obiectivul pentru 2013 este supus
riscurilor, având în vedere că este posibil ca măsurile propuse
privind veniturile să nu se ridice la nivelul obiectivului stabilit;
punerea în aplicare simultană a tuturor măsurilor la scară
mică poate fi dificil de realizat, iar Slovacia a întreprins deja în
trecut revizuiri ex post semnificative, în sens ascendent, ale
țintelor de deficit. În plus, o reducere generală suplimentară a
cheltuielilor se poate dovedi a fi nesustenabilă pe termen mediu. În 2014
și 2015, efortul bugetar mediu se ridică la 0,3 % din PIB în
fiecare an, valoare mai mică decât ajustarea necesară de 0,5 %
din PIB pentru țările care nu au îndeplinit încă OTM. Cu toate
acestea, conform programului, rata de creștere a cheltuielilor publice,
luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor,
este în conformitate cu criteriul de referință privind cheltuielile
din Pactul de stabilitate și de creștere în ultimii ani ai
programului. Datoria publică ar urma să rămână cu mult sub 60 %
din PIB. Deși Slovacia a adoptat legislația privind crearea
Consiliului fiscal, până în prezent acesta nu a fost instituit, iar
legislația privind plafoanele de cheltuieli nu a fost încă
adoptată.
(9)       Având în vedere diminuarea
posibilităților de consolidare suplimentară bazată pe
cheltuieli și nevoia de a sprijini continuarea convergenței, prin
intermediul cheltuielilor întreprinse în domenii-cheie, cum ar fi
educația, inovarea și infrastructura de transport, se pot adopta
măsuri vizând lărgirea bazei de impozitare, reducerea evaziunii fiscale
și îmbunătățirea respectării obligațiilor
fiscale, fără a aduce prejudicii perspectivelor pe termen scurt de
creștere economică. Găsirea de soluții pentru
diferența foarte mare, una dintre cele mai ridicate din UE, dintre veniturile
reale și veniturile teoretice din TVA, ar putea genera venituri
suplimentare semnificative. De asemenea, există posibilitatea de a spori
veniturile provenite din acele impozite care sunt cel mai puțin
dăunătoare pentru creșterea economică, inclusiv impozitele
funciare și taxele de mediu. Impozitarea efectivă a veniturilor
salariale variază în funcție de diferitele tipuri de încadrare în
muncă. Acest context încurajează trecerea la forme mai flexibile de
încadrare în muncă, cu efecte negative atât pe termen scurt, cât și
pe termen lung asupra conturilor publice.
(10)     Slovacia a soluționat
doar parțial sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice,
deoarece nu a pus în aplicare modificările preconizate în ceea ce
privește pilonul de tip redistributiv al sistemului său de pensii. Au
fost luate măsuri pentru a spori viabilitatea pilonului de pensii
finanțate integral. Cu toate acestea, un cadru juridic instabil, care în
trecut a făcut în mod frecvent obiectul unor modificări
semnificative, a generat costuri de adaptare considerabile și a introdus incertitudine
în ceea ce privește pilonul de pensii finanțate integral.
(11)     Nu a fost luată nicio
măsură importantă în vederea soluționării problemei
șomajului din Slovacia. Este în continuare necesar să fie
sporită eficiența politicilor active în domeniul pieței
forței de muncă și să fie îmbunătățită
capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Este,
de asemenea, necesar să se ia măsuri pentru a spori participarea pe
piața muncii a lucrătorilor în vârstă și a femeilor, în
special prin furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor. Sarcina
fiscală, inclusiv toate plățile obligatorii, rămâne relativ
ridicată pentru lucrătorii cu venituri reduse, iar o parte dintre
persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă primesc puține
stimulente pentru a trece de la asistență socială la un loc de
muncă slab remunerat.
(12)     Doar un număr limitat de
măsuri au fost adoptate pentru a îmbunătăți calitatea
insuficientă a sistemului de învățământ și de formare.
În vederea găsirii de soluții pentru nivelul ridicat al șomajului
în rândul tinerilor din Slovacia, este necesară adoptarea și punerea
imediată în aplicare a Planului de acțiune pentru tineret, în
conformitate cu concluziile echipei comune de acțiune Slovacia – Comisia
europeană privind șomajul în rândul tinerilor, care prevede o
reformă a educației și formării profesionale, precum
și a învățământului superior. A fost adoptată o
strategie actualizată privind învățarea pe tot parcursul
vieții. Cu toate acestea, nu au fost introduse stimulente precise pentru a
se asigura un grad mai ridicat de participare.
(13)     Comunitățile marginalizate,
inclusiv romii, sunt în mare măsură excluse de pe piața muncii
și din sistemul educațional tradițional, ceea ce reprezintă
un important potențial de muncă insuficient utilizat în economia
slovacă. Pentru a rezolva această problemă, Slovacia ar trebui
să își intensifice eforturile vizând atât
îmbunătățirea rezultatelor din domeniul educației în cazul
grupurilor marginalizate, cât și consolidarea politicilor de reintegrare
pentru adulți.
(14)     Slovacia a sporit în mod
semnificativ transparența normelor privind achizițiile publice
și a sistemului judiciar, deși procedurile judiciare continuă
să fie lungi și costisitoare. Cu toate acestea, calitatea
generală și capacitatea instituțiilor publice rămâne precară.
Administrația publică nu dispune de o abordare strategică, este
afectată de schimbarea frecventă a personalului și de
consolidarea insuficientă a capacităților, ceea ce
împiedică elaborarea și punerea în aplicare a politicilor, precum
și furnizarea serviciilor publice.
(15)     Slovacia și-a asumat o serie
de angajamente în cadrul Pactului euro plus. Aceste angajamente, precum și
punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează
stimularea ocupării forței de muncă,
îmbunătățirea competitivității, consolidarea
sustenabilității finanțelor publice și întărirea
stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a
angajamentelor din cadrul Pactului euro plus. Rezultatele acestei evaluări
au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.
(16)     În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Slovaciei. și a evaluat programul de stabilitate și
programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de
relevanța acestora pentru o politică fiscală și
socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea
acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de
a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale
viitoare. Recomandările sale emise în cadrul semestrului european sunt
reflectate în recomandările (1)-(7) de mai jos.
(17)     În lumina acestei
evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Slovaciei, iar
avizul său[7]
este reflectat îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,
RECOMANDĂ Slovaciei să ia
măsuri în perioada 2012-2013 astfel încât:
1.           Să adopte măsuri
suplimentare în 2012 și să precizeze măsurile necesare în 2013,
pentru a corecta deficitul excesiv în mod durabil și pentru a garanta
efortul de ajustare structurală definit în recomandările Consiliului
din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Să pună în
aplicare reduceri cu țintă precisă ale cheltuielilor,
menținând în același timp cheltuielile care favorizează
creșterea economică, precum și să își intensifice
eforturile în vederea îmbunătățirii eficienței
cheltuielilor publice. Ulterior, să asigure un efort corespunzător de
ajustare structurală pentru a realiza progrese suficiente în direcția
îndeplinirii obiectivului pe termen mediu, inclusiv a criteriului de
referință privind cheltuielile. Să accelereze instituirea
Consiliului fiscal și să adopte normele privind plafoanele de
cheltuieli.
2.           Să încurajeze
respectarea obligațiilor fiscale, în special printr-o mai mare
eficiență a colectării TVA; să reducă
denaturările în materie de impozitare a veniturilor salariale între
diferitele tipuri de încadrare în muncă, de exemplu prin limitarea
deducerilor fiscale; să stabilească o legătură între
impozitele pe bunurile imobiliare și valoarea de piață a
proprietății; să recurgă, într-o mai mare măsură,
la taxele de mediu.
3.           Să continue adaptarea
pilonului de pensii de tip redistributiv, în special prin modificarea
mecanismului de indexare, crearea unei legături directe între vârsta
legală de pensionare și speranța de viață, precum
și introducerea unui factor de viabilitate în formula de calculare a
pensiilor, astfel încât schimbările demografice să fie luate în
considerare. Să asigure stabilitatea și viabilitatea pilonului de
pensii finanțate integral.
4.           Să consolideze
capacitatea administrativă a serviciilor publice de ocupare a forței
de muncă pentru a îmbunătăți identificarea obiectivelor
politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, precum și
elaborarea și evaluarea acestora, astfel încât să se asigure servicii
mai personalizate de ocupare a forței de muncă în cazul tinerilor,
șomerilor de lungă durată, lucrătorilor în vârstă
și femeilor. Să asigure disponibilitatea infrastructurilor pentru
îngrijirea copiilor. Să reducă sarcina fiscală pentru
lucrătorii slab remunerați și să adapteze sistemul de
asigurări sociale.
5.           Să adopte și
să pună în aplicare Planul de acțiune pentru tineret, în special
în ceea ce privește calitatea și relevanța pe piața muncii
a educației și formării profesionale, inclusiv prin introducerea
unui sistem de ucenicie. Să amelioreze calitatea
învățământului superior prin asigurarea calității
și orientarea către rezultate.
6.           Să ia măsuri în
vederea îmbunătățirii accesului la școlarizare și la
educație preșcolară, precum și a calității
acestora, în cazul grupurilor vulnerabile, inclusiv al romilor. Să asigure
reintegrarea pe piața muncii a adulților, prin instituirea de
măsuri de activare și de servicii personalizate pentru ocuparea
forței de muncă, prin educația destinată adulților
și prin formare profesională de scurtă durată.
7.           Să consolideze calitatea
serviciilor publice, inclusiv prin îmbunătățirea
gestionării resurselor umane. Să reducă în continuare durata
procedurilor judiciare și să consolideze rolul Biroului de achiziții
publice ca organism independent.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               COM(2012)325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 și P7_TA(2012)0047.
[4]               Decizia 2012/238/UE a Consiliului
din 26 aprilie 2012.
[5]               COM(2012)68 final.
[6]               Soldul ajustat ciclic, din care se
deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare,
recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din
program, folosind metodologia stabilită de comun acord.
[7]               În temeiul articolului 5 alineatul
(2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.