title: Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

text:
               10.12.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 444/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 26 noiembrie 2018
      privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate
      (2018/C 444/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166,
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  Mobilitatea în scopul învățării încurajează dobândirea de cunoștințe și de competențe, aptitudini și experiențe, inclusiv competențe personale și sociale, precum și sensibilizarea culturală, care sunt cruciale pentru participarea activă la societate și la piața forței de muncă, precum și pentru promovarea unei identități europene.

                  (2)

                  În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” (1), Comisia Europeană stabilește o viziune privind crearea unui spațiu european al educației până în 2025, în care învățarea, studiile și activitatea de cercetare să nu fie împiedicate de frontiere, inclusiv prin eliminarea barierelor din calea recunoașterii calificărilor, atât la nivelul învățământului școlar, cât și al învățământului superior.

                  (3)

                  Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017 au invitat statele membre, Consiliul și Comisia, în concordanță cu competențele lor respective, să realizeze progrese în ceea ce privește „promovarea cooperării statelor membre privind recunoașterea reciprocă […] a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar” (2).

                  (4)

                  Convenția din 1997 cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior în statele din regiunea Europei (denumită în continuare „Convenția de la Lisabona privind recunoașterea”) și textele subordonate acesteia, elaborate de Consiliul Europei și UNESCO, oferă un cadru juridic pentru recunoașterea calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și al învățământului secundar superior care permit accesul la învățământul superior.

                  (5)

                  În Comunicatul de la București din 2012, miniștrii educației din Spațiul european al învățământului superior și-au asumat angajamentul de a realiza obiectivul pe termen lung al recunoașterii automate a diplomelor universitare comparabile. S-au înregistrat progrese, printre altele grație lucrărilor grupului-pilot pentru recunoașterea automată, însă obiectivul nu a fost încă atins.

                  (6)

                  În 2002, miniștrii responsabili cu educația și formarea profesională din statele membre și-au asumat angajamente privind procesul Copenhaga, un proces de cooperare consolidată care promovează recunoașterea calificărilor și a competențelor.

                  (7)

                  Asigurarea calității, în special, joacă un rol esențial în promovarea transparenței, contribuind astfel la crearea unui climat de încredere reciprocă. Prin urmare, este important să valorifice ceea ce s-a realizat deja în contextul Standardelor și orientărilor pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior și al Cadrului european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și făcând referire la Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții.

                  (8)

                  Pentru a facilita recunoașterea rezultatelor învățării în legislația națională, inclusiv în cadrul mobilității, ar trebui să continue activitatea de punere în aplicare a Sistemului European de Transfer și Acumulare al Creditelor și a sistemului european de credite pentru educație și formare profesională.

                  (9)

                  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2017 privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (3) și-a propus să îmbunătățească transparența, compatibilitatea și transferabilitatea calificărilor, pentru a facilita astfel recunoașterea acestora.

                  (10)

                  În rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa, Parlamentul European solicită UE și statelor sale membre să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o recunoaștere mai eficace și o mai mare armonizare a calificărilor din cadrul învățământului superior (4).

                  (11)

                  Într-un context tot mai globalizat, este important ca studenții să poată valorifica la maximum toate oportunitățile de învățare din Europa. În acest scop, ar trebui ca o calificare acordată de o autoritate competentă dintr-un stat membru să fie valabilă în oricare alt stat membru, în vederea accesului la activități de continuare a învățării. Acest lucru ar trebui să fie valabil și pentru resortisanții țărilor terțe care dețin o calificare obținută într-un stat membru și care se mută într-un alt stat membru. Cu toate acestea, absența recunoașterii automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate împiedică mobilitatea. O abordare la nivelul Uniunii cu privire la recunoașterea automată va oferi claritatea și uniformitatea necesare pentru eliminarea obstacolelor rămase.

                  (12)

                  În domeniul învățământului superior, procedurile de recunoaștere rămân adesea prea complicate sau prea costisitoare și prea mulți studenți mobili nu obțin recunoașterea deplină a rezultatelor obținute cu succes în cursul procesului de învățare. Cu toate acestea, câteva state membre au luat inițiativa de a avansa în direcția recunoașterii reciproce automate, inclusiv prin semnarea unor acorduri regionale. Aceste inițiative ar putea servi drept model pentru crearea unui sistem la nivelul întregii Uniuni.

                  (13)

                  În ceea ce privește ciclul secundar superior de învățământ și formare, adesea deținătorii unor calificări care, într-un anumit stat membru, permit accesul la învățământul superior nu au certitudinea că pot avea acces la învățământul superior dintr-un alt stat membru. În special, unele state membre nu recunosc calificările care permit accesul la învățământul superior în cazul titularilor de calificări care atestă absolvirea ciclului secundar al sistemului de educație și formare profesională din alte state membre. În plus, deși perioadele de învățare mai scurte petrecute în străinătate nu creează neapărat probleme din punctul de vedere al recunoașterii, în cazul perioadelor cuprinse între trei luni și un an incertitudinea rămâne o provocare importantă.

                  (14)

                  O abordare etapizată va sprijini statele membre la crearea condițiilor care vor face posibilă recunoașterea reciprocă automată. Această abordare se va baza pe instrumentele deja instituite în domeniul învățământului superior și al educației și formării profesionale, dar va îmbunătăți utilizarea acestora și va spori progresiv nivelul de ambiție. În ceea ce privește ciclul secundar superior de învățământ și formare generală, va fi lansat un proces de cooperare menit să creeze nivelul necesar de încredere între diferitele sisteme de educație și formare ale statelor membre. Prezenta recomandare oferă o abordare care vine în completarea inițiativelor statelor membre, iar angajamentele sunt de natură voluntară.

                  (15)

                  Prezenta recomandare nu aduce atingere sistemului de recunoaștere reciprocă a calificărilor profesionale și nici cerințelor minime armonizate în materie de formare pentru mai multe profesii, în temeiul Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) privind recunoașterea calificărilor profesionale, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6),

            RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:
      În conformitate cu dreptul intern și cu dreptul Uniunii, cu resursele disponibile și cu circumstanțele naționale, pornind de la Convenția de la Lisabona privind recunoașterea (7) și textele subordonate acesteia și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate:

         Principiu-cheie

                  1.

                  Să pună în practică, până în 2025, măsurile necesare pentru

                              (a)

                              a realiza recunoașterea reciprocă automată a calificărilor (8) în scopul continuării învățării fără ca persoanele să trebuiască să treacă printr-o procedură de recunoaștere separată, astfel încât:

                                          (i)

                                          o calificare dobândită în cadrul învățământului superior într-un stat membru să fie recunoscută automat (9) la același nivel în scopul accesului la un nivel ulterior de studii în alte state membre, fără a aduce atingere dreptului instituției de învățământ superior sau al autorităților competente de a stabili criterii specifice de admitere pentru anumite programe sau de a verifica autenticitatea documentelor;

                                          (ii)

                                          rezultatele obținute ca urmare a unei perioade de învățare petrecute în străinătate, la nivelul învățământului superior, într-un stat membru să fie recunoscute automat și în totalitate în celelalte state membre, astfel cum au fost stabilite de comun acord în prealabil în contractul de studii și confirmate în foaia matricolă, în conformitate cu Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor;

                              (b)

                              să facă progrese substanțiale în direcția recunoașterii reciproce automate în scopul continuării învățării, astfel încât:

                                          (i)

                                          o calificare dobândită în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare și care oferă acces la învățământul superior în statul membru în care a fost acordată să fie recunoscută, exclusiv în vederea acordării accesului la învățământul superior, în celelalte state membre, fără a aduce atingere dreptului instituției de învățământ superior sau al autorităților competente de a stabili criterii de admitere specifice pentru anumite programe sau de a verifica autenticitatea documentelor;

                                          (ii)

                                          rezultatele obținute ca urmare a unei perioade de învățare de până la un an petrecute în străinătate într-un alt stat membru, în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare, să fie recunoscute în oricare alt stat membru, iar cursantului să nu i se ceară să repete anul de program sau rezultatele învățării obținute în țara de origine, cu condiția ca rezultatele învățării să fie, în linii mari, în concordanță cu programa școlară națională din țara de origine.

         Învățământul superior

                  2.

                  Recunoscând importanța stimulării transparenței și a creșterii încrederii reciproce în sistemele lor respective de învățământ superior pentru realizarea recunoașterii reciproce automate în scopul continuării învățării, să se angajeze să îndeplinească următoarele condiții:

                              (a)

                              cadrele sau sistemele naționale de calificări să fie corelate cu Cadrul european al calificărilor, cu revizuirea și actualizarea corelării atunci când este relevant, și autocertificate în raport cu Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior;

                              (b)

                              sistemele de învățământ superior să fie organizate în concordanță cu structurile și principiile procesului Bologna, incluzând un cadru care prezintă trei cicluri și, dacă acest lucru se aplică statului membru în cauză, un ciclu scurt astfel cum este definit în Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior; și

                              (c)

                              asigurarea externă a calității să fie efectuată de agenții independente de asigurare a calității care sunt înregistrate sau pe cale să fie înregistrate în Registrul European pentru Asigurarea Calității și care, prin urmare, își desfășoară activitatea în conformitate atât cu Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior, cât și cu abordarea europeană privind asigurarea calității programelor comune.

                  3.

                  În cooperare cu centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică, cu instituțiile de învățământ superior, cu agențiile de asigurare a calității și cu alte părți interesate esențiale, să elaboreze orientări naționale pentru a sprijini instituțiile de învățământ superior în crearea și punerea în aplicare cu eficacitate a următoarelor instrumente de transparență, în conformitate cu orientările Sistemului European de Transfer și Acumulare al Creditelor, asigurând astfel tratamentul consecvent și reducând sarcina administrativă care le revine instituțiilor de învățământ superior și cursanților:

                              (a)

                              un catalog de cursuri actualizat, conținând descrieri ale programelor de studii universitare, ale unităților de învățământ individuale și tabele cu distribuția statistică a notelor;

                              (b)

                              suplimente la diplomă pentru toți absolvenții, emise automat și gratuit într-o limbă de circulație internațională și, atunci când este posibil, în format digital; și

                              (c)

                              criterii transparente în materie de recunoaștere, care să fie aplicate în fiecare instituție de învățământ superior.

                  4.

                  În cooperare cu centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică, să le furnizeze instituțiilor de învățământ superior sprijin și formare la nivel de experți pentru punerea în aplicare a acestor orientări naționale și să monitorizeze punerea lor în aplicare.

         Ciclul secundar superior de învățământ și formare

                  5.

                  Pentru a face progrese substanțiale în direcția recunoașterii reciproce automate a calificărilor din ciclul secundar superior de învățământ și formare exclusiv în scopul continuării învățării, să stimuleze transparența și să îmbunătățească încrederea reciprocă în sistemele lor respective de învățământ și formare de nivel secundar prin:

                              (a)

                              asigurarea corelării cadrelor sau sistemelor naționale de calificări cu Cadrul european al calificărilor, cu revizuirea și actualizarea corelării atunci când este relevant;

                              (b)

                              schimbul de informații și promovarea învățării reciproce cu privire la sistemele de asigurare a calității în învățământul școlar, respectând totodată pe deplin diferitele abordări naționale în materie de asigurare a calității; și

                              (c)

                              dezvoltarea unor instrumente suplimentare de asigurare a calității în domeniul educației și formării profesionale, în concordanță cu Cadrul european pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și cu evoluțiile ulterioare ale acestuia.

                  6.

                  Să faciliteze mobilitatea și recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare, prin:

                              (a)

                              sprijinirea instituțiilor de învățământ și formare de nivel secundar superior cu privire la principiile și instrumentele generale de recunoaștere, de exemplu prin elaborarea de materiale orientative sau prin formare;

                              (b)

                              promovarea utilizării unor criterii și instrumente transparente, cum ar fi contractele de studii bazate pe rezultate ale învățării între instituțiile de origine și instituțiile-gazdă. În cazul educației și formării profesionale, extinderea utilizării instrumentelor Uniunii (10); și

                              (c)

                              promovarea beneficiilor mobilității în rândul instituțiilor de învățământ și formare de nivel secundar superior, al cursanților și al familiilor acestora.

         Centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică

                  7.

                  Să dezvolte capacitatea și să consolideze rolul centrelor naționale de informare pentru recunoaștere academică și a evaluatorilor de atestări, în special în ceea ce privește diseminarea informațiilor, utilizarea instrumentelor online pentru îmbunătățirea eficienței, a transparenței și a consecvenței, precum și obiectivul de reducere a sarcinii administrative și financiare pentru utilizatorii serviciilor lor.

         Permeabilitate și mobilitate

                  8.

                  Să examineze bunele practici în ceea ce privește recunoașterea învățării anterioare și permeabilitatea dintre sectoarele educației și formării, în special dintre educația și formarea profesională și învățământul superior.

         Baza de date concrete

                  9.

                  Să îmbunătățească baza de date concrete prin colectarea și diseminarea de date referitoare la amploarea și natura cazurilor de recunoaștere în scopul prezentei recomandări.

         Raportare și evaluare

                  10.

                  În termen de trei ani de la adoptarea prezentei recomandări și ulterior la intervale regulate, să prezinte, prin intermediul cadrelor și al instrumentelor existente, rapoarte privind experiențele, bunele practici, inclusiv acordurile regionale, și progresele înregistrate în direcția recunoașterii reciproce automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate.

            SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

                  11.

                  De a furniza sprijin specializat statelor membre, care să includă învățare reciprocă, trecerea în revistă a obstacolelor întâlnite în practica actuală a recunoașterii calificărilor, schimbul de bune practici și facilitarea cooperării dintre statele membre și cu părțile interesate, autoritățile de recunoaștere și organizațiile internaționale, în special cu Consiliul Europei și cu Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură. Această cooperare vizează să asigure punerea deplină în aplicare în Uniune a instrumentelor procesului Bologna pentru învățământul superior, a Convenției de la Lisabona privind recunoașterea și a textelor subordonate acesteia, precum și a instrumentelor procesului Copenhaga pentru educația și formarea profesională.

                  12.

                  De a lansa, în domeniul învățământului secundar superior general, un proces de cooperare la nivelul Uniunii în contextul Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale ET 2020 sau al oricărui cadru care îi va succeda acestuia, împreună cu statele membre, pentru a iniția o cooperare și un schimb de practici mai strânse între acestea la nivelul învățământului secundar superior, în scopul atingerii obiectivelor prezentei recomandări în ceea ce privește stimularea transparenței și îmbunătățirea încrederii reciproce în sistemele de învățământ școlar din întreaga Uniune.

                  13.

                  De a institui, în cooperare cu statele membre, un serviciu de informare online ușor de utilizat la nivelul Uniunii privind calificările din ciclul secundar superior de învățământ și formare care permit accesul la învățământul superior în fiecare stat membru, prin dezvoltarea în continuare a platformelor online existente.

                  14.

                  De a explora sinergiile dintre instrumentele de promovare a transparenței ale Uniunii (11) și, dacă este necesar, să le dezvolte în continuare, în scopul îmbunătățirii cooperării și a mobilității între sectoarele educației și formării.

                  15.

                  De a explora, în cooperare cu statele membre, potențialul noilor tehnologii, cum ar fi tehnologia blockchain, pentru a facilita recunoașterea reciprocă automată.

                  16.

                  De a explora, în cooperare cu statele membre și cu centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică, o extindere a rolului acestora pentru a cuprinde și alte sectoare ale educației și formării și modalitățile de a le sprijini în cadrul unei astfel de extinderi.

                  17.

                  De a sprijini utilizarea surselor de finanțare europene, precum programul Erasmus+ sau fondurile structurale și de investiții europene, acolo unde este necesar și în concordanță cu capacitățile financiare, temeiul juridic, procedurile decizionale și prioritățile definite pentru perioada 2014-2020 ale acestora, fără a aduce atingere negocierilor privind următorul cadru financiar multianual. De a consolida mobilitatea la nivelul ciclului secundar al învățământului și formării în cadrul programului Erasmus+ și al programului care îi va succeda acestuia.

                  18.

                  De a prezenta Consiliului, în termen de patru ani, rapoarte privind monitorizarea prezentei recomandări, prin intermediul cadrelor și al instrumentelor existente, pe baza contribuțiilor statelor membre.

         Adoptată la Bruxelles, 26 noiembrie 2018.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. BOGNER-STRAUSS

         (1)  COM(2017) 673 final.

         (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

         (3)  JO C 189, 15.6.2017, p. 15.

         (4)  P7_TA(2012)0139.

         (5)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

         (6)  Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (JO L 354, 28.12.2013, p. 132).

         (7)  Convenția de la Lisabona cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior în statele din regiunea Europei.

         (8)  Astfel cum este definită în anexă.

         (9)  Astfel cum este definită în Convenția de la Lisabona și confirmată ultima dată pentru procesul Bologna, în Comunicatul de la Paris din 25 mai 2018.

         (10)  Ca de exemplu cele puse la dispoziție prin intermediul platformei online Europass și prin memorandumul de înțelegere și contractul de studii din cadrul sistemului european de credite pentru educație și formare profesională.

         (11)  Cum ar fi suplimentul la diplomă, suplimentul la certificatul profesional, Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor, sistemul european de credite pentru educație și formare profesională, Cadrul european al calificărilor și instrumentele puse la dispoziție prin intermediul platformei online Europass.

         ANEXĂ
         GLOSAR

            Recunoașterea reciprocă automată a unei calificări: dreptul titularilor unei calificări de un anumit nivel emise de un stat membru de a fi luați în considerare pentru accesul într-un program de învățământ superior de nivelul următor în oricare alt stat membru, fără a trebui să treacă prin vreo procedură separată de recunoaștere. Aceasta nu aduce atingere dreptului unei instituții de învățământ superior sau al autorităților competente de a impune criterii de evaluare și de admitere specifice pentru un anumit program. Nu aduce atingere nici dreptului de a verifica dacă respectiva calificare este autentică și, în cazul unei calificări dobândite în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, dacă aceasta oferă cu adevărat acces la învățământul superior în statul membru emitent sau, în cazuri justificate în mod corespunzător, dacă calificarea acordată întrunește cerințele pentru accesul la un program anume de învățământ superior în statul membru-gazdă.

            Recunoașterea reciprocă automată a rezultatelor unei perioade de învățare petrecute în străinătate: La nivelul învățământului superior, dreptul ca rezultatele învățării dintr-o perioadă de învățare petrecută într-un stat membru să fie recunoscute astfel cum sunt stabilite de comun acord în prealabil într-un contract de studii și confirmate în foaia matricolă, în conformitate cu Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor (ECTS). Concret, aceasta înseamnă aplicarea normei stabilite în Ghidul utilizatorilor ECTS din 2015 care prevede că: „[t]oate creditele dobândite în cursul unei perioade de studiu în străinătate sau în cadrul mobilității virtuale – astfel cum au fost stabilite de comun acord în contractul de studii și confirmate de foaia matricolă – ar trebui transferate fără întârziere și luate în calcul în vederea eliberării diplomei studentului fără ca acesta să trebuiască să desfășoare activități suplimentare sau să facă obiectul unei evaluări.”La nivelul ciclului secundar superior, dreptul de a beneficia de recunoașterea în țara de origine a rezultatelor învățării obținute într-o perioadă de învățare petrecută în străinătate într-un stat membru, cu condiția ca rezultatele învățării să fie, în linii mari, conforme cu cele din programa școlară națională a țării de origine. Aceasta nu aduce atingere dreptului unei instituții de învățământ și formare de a stabili cerințe specifice înaintea unei perioade de mobilitate în scopul învățării sau de a verifica îndeplinirea respectivelor cerințe la întoarcerea dintr-o perioadă de mobilitate în scopul învățării.

            Blockchain: o modalitate de a permite înregistrarea și partajarea informațiilor de către o comunitate. Fiecare membru al comunității respective își păstrează propriul exemplar al informațiilor în cauză. Informațiile introduse sunt permanente, transparente și pot fi căutate. Fiecare actualizare constituie un nou „bloc” (block), care se adaugă la capătul unui „lanț” (chain).

            Supliment la certificatul profesional: un document anexat unui certificat de educație și de formare profesională sau unui certificat profesional eliberat de către autoritățile sau organismele competente, astfel încât persoanelor terțe – în special celor din alte țări – să le fie mai ușor să înțeleagă rezultatele învățării dobândite de titularul calificării, precum și natura, nivelul, contextul, conținutul și statutul educației și formării absolvite și ale aptitudinilor dobândite.

            Catalog de cursuri: potrivit definiției din Ghidul utilizatorilor ECTS (2015)„[c]atalogul de cursuri include informații detaliate, ușor de utilizat și actualizate despre mediul de învățare al instituției (informații generale privind instituția, resursele și serviciile acesteia, precum și informații academice cu privire la programele și la componentele educaționale individuale propuse de instituția respectivă), care ar trebui să fie puse la dispoziția studenților înainte de admitere și pe întreaga durată a studiilor, pentru a-i ajuta să facă alegerile corecte și să își utilizeze cât mai eficient timpul. Catalogul de cursuri ar trebui să fie publicat pe site-ul instituției și să indice titlurile cursurilor/materiilor în limba națională (sau regională, dacă este cazul) și în limba engleză, astfel încât toate părțile interesate să îl poată accesa cu ușurință. Instituția este liberă să decidă atât formatul catalogului, cât și ordonarea informațiilor. Catalogul de studii ar trebui publicat cu suficient timp înainte pentru ca potențialii studenți să se poată decide asupra opțiunilor lor”.

            Autoritatea competentă: o persoană fizică sau o organizație care este învestită în mod oficial cu, sau căreia i se deleagă în mod oficial, autoritatea, capacitatea sau competența de a îndeplini o anumită funcție.

            Evaluator de atestări: o persoană care evaluează calificările sau ia decizii cu privire la recunoașterea acestora.

            Supliment la diplomă: un document anexat unei diplome de învățământ superior eliberat de către autoritățile sau organismele competente, astfel încât persoanelor terțe – în special celor din alte țări – să le fie mai ușor să înțeleagă rezultatele învățării dobândite de titularul calificării, precum și natura, nivelul, contextul, conținutul și statutul educației și formării absolvite și ale aptitudinilor dobândite;

            Abordarea europeană privind asigurarea calității programelor comune: aprobată de miniștrii educației din Spațiul european al învățământului superior în 2015, obiectivul său este de a îmbunătăți asigurarea calității programelor comune prin stabilirea de standarde și eliminarea barierelor din calea recunoașterii acestora.

            Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET): un cadru tehnic pentru transferul, recunoașterea și, dacă este cazul, acumularea rezultatelor învățării obținute de persoane în vederea obținerii unei calificări. Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională se bazează pe descrierea calificărilor în unități de rezultate ale învățării, pe procese de transfer, recunoaștere și acumulare, precum și pe o serie de documente complementare, precum memorandumuri de înțelegere și contracte de studii.

            Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor (ECTS): descris în Ghidul utilizatorilor ECTS (2015) ca fiind „[un] sistem centrat pe cursant pentru acumularea și transferul creditelor, bazat pe principiul transparenței proceselor de învățare, predare și evaluare. Obiectivul său este de a facilita planificarea, elaborarea și evaluarea programelor de studii și a mobilității studenților, prin recunoașterea rezultatelor învățării, a calificărilor și a perioadelor de învățare”.

            Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior (EHEA QF): un cadru general pentru calificările din Spațiul european al învățământului superior, care este format din 48 de țări. Acesta cuprinde patru cicluri (studii cu ciclu scurt, studii de licență, de masterat și de doctorat), incluzând, în funcție de contextele naționale, calificări intermediare, descriptori generici pentru fiecare ciclu bazați pe rezultatele învățării și pe competențe, precum și intervale de credite pentru primul și al doilea ciclu.

            Registrul European pentru Asigurarea Calității în Învățământul Superior (EQAR): un registru al agențiilor de asigurare a calității în care sunt înregistrate cele care au demonstrat că respectă în măsură substanțială un set comun de principii privind asigurarea calității în Europa. Aceste principii sunt stabilite în Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (ESG).

            Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET): o comunitate de practici care reunește statele membre, partenerii sociali și Comisia Europeană în scopul dezvoltării și al îmbunătățirii asigurării calității în educația și formarea profesională.

            Cadrul european al calificărilor (EQF): un instrument de transpunere care sprijină comunicarea și comparația între sistemele de calificări din Europa. Cele opt niveluri de referință comune europene ale acestuia sunt descrise în termeni de rezultate ale învățării: cunoștințe, competențe, responsabilitate și autonomie. Aceasta permite raportarea oricărui sistem sau cadru naționale de calificări și a oricărei calificări din Europa la nivelurile Cadrului european al calificărilor. Cursanții, absolvenții, prestatorii de servicii de educație și formare și angajatorii pot utiliza aceste niveluri pentru a înțelege și a compara calificările acordate în diferite țări și în diferite sisteme de educație și formare.

            Contract de studii: în cadrul învățământului superior, definit în Ghidul utilizatorilor ECTS (2015) ca fiind „[un] contract formalizat între cele trei părți implicate în mobilitate – studentul, instituția de origine și instituția sau organizația/întreprinderea-gazdă – menit să faciliteze organizarea mobilității creditelor și recunoașterea acesteia. Contractul trebuie semnat de către cele trei părți înainte de începutul perioadei de mobilitate și are ca scop să îi confirme studentului faptul că îi vor fi recunoscute creditele pe care le dobândește cu succes în cursul perioadei de mobilitate”. În cadrul ciclului secundar superior de învățământ și formare, un contract între cele trei părți implicate în mobilitate – elevul/stagiarul sau familia acestuia, instituția de origine și instituția sau organizația/întreprinderea-gazdă – menit să faciliteze organizarea perioadei de învățare și recunoașterea acesteia. Toate cele trei părți semnatare ale contractului de învățare se angajează să respecte toate aranjamentele asupra cărora s-a convenit, asigurând astfel dobândirea de către elev/stagiar a recunoașterii pentru perioada de învățare sau rezultatele învățării fără alte cerințe suplimentare.

            Rezultatele învățării: precizarea elementelor pe care cursantul le cunoaște, le înțelege și este capabil să le realizeze la finalul unui proces de învățare și care sunt definite în termeni de cunoștințe, competențe și aptitudini.

            Cadru național al calificărilor: un instrument pentru clasificarea calificărilor în conformitate cu un set de criterii care corespund nivelurilor specifice de învățare atinse, al cărui scop este de a integra și de a coordona subsistemele naționale de calificări și de a îmbunătăți transparența, accesul, evoluția și calitatea calificărilor în raport cu piața muncii și cu societatea civilă.

            Instituție de învățământ superior: orice tip de instituție de învățământ superior care, în conformitate cu dreptul sau cu practicile naționale, emite diplome recunoscute sau alte calificări recunoscute de nivel terțiar, indiferent de denumirea unei astfel de instituții, precum și orice alt tip de instituție de învățământ superior recunoscută de autoritățile naționale ca făcând parte din sistemul național de învățământ superior.

            Calificare: un rezultat formal al unui proces de evaluare și validare, obținut în momentul în care o autoritate sau un organism competent stabilește că o persoană a dobândit rezultate ale învățării corespunzătoare unor anumite standarde.

            Recunoașterea învățării anterioare: recunoașterea rezultatelor învățării obținute fie în cadrul învățământului și formării formale, fie în cadrul învățării non-formale sau informale înainte de solicitarea validării (1).

            Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (ESG): un set de standarde și orientări pentru asigurarea calității interne și externe în învățământul superior, elaborat în cadrul procesului Bologna. Acestea oferă orientări în domenii care sunt vitale pentru asigurarea cu succes a calității și a unor medii de învățare propice în învățământul superior. Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior ar trebui luate în considerare într-un context mai larg, care include cadrele de calificări, Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor și suplimentul la diplomă, toate acestea contribuind la promovarea transparenței și a încrederii reciproce în cadrul Spațiului european al învățământului superior.

            Foaia matricolă: definită în Ghidul utilizatorilor ECTS (2015) ca fiind „[o] evidență actualizată a progreselor înregistrate de studenți pe parcursul studiilor acestora: componentele educaționale pe care le-au parcurs, numărul de puncte pe care le-au obținut în Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor și notele pe care le-au primit. Acest document este esențial pentru înregistrarea progreselor și pentru recunoașterea rezultatelor învățării, inclusiv pentru mobilitatea studenților. Majoritatea instituțiilor produc foaia matricolă din baza lor de date instituțională.”

            (1)  Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).


title: Recomandarea (UE) 2018/2052 a Comisiei din 19 decembrie 2018 privind alinierea domeniului de aplicare și a condițiilor aplicabile licențelor generale de transfer pentru expoziție, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului [notificată cu numărul C(2018) 8611] (Text cu relevanță pentru SEE.)

text:
               21.12.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 327/98

      RECOMANDAREA (UE) 2018/2052 A COMISIEI
      din 19 decembrie 2018
      privind alinierea domeniului de aplicare și a condițiilor aplicabile licențelor generale de transfer pentru expoziție, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului

            [notificată cu numărul C(2018) 8611]

      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), statele membre sunt obligate să publice cel puțin patru licențe generale de transfer.

                  (2)

                  Licențele generale de transfer reprezintă un element-cheie al sistemului simplificat de acordare a licențelor introdus prin Directiva 2009/43/CE.

                  (3)

                  Diferențele în ceea ce privește domeniul de aplicare al licențelor generale de transfer publicate de statele membre din punctul de vedere al produselor din domeniul apărării reglementate și condițiile divergente aplicate transferurilor acestor produse ar putea îngreuna punerea în aplicare a Directivei 2009/43/CE și realizarea obiectivului său de simplificare. Alinierea abordărilor naționale în ceea ce privește domeniul de aplicare și condițiile aplicabile transferurilor efectuate în temeiul licențelor generale de transfer publicate de statele membre constituie elemente importante pentru a asigura atractivitatea și utilizarea respectivelor licențe.

                  (4)

                  În concluziile sale din 18 mai 2015, Consiliul a reiterat necesitatea implementării și a aplicării, printre altele, a Directivei 2009/43/CE. În urma adoptării a două recomandări anterioare privind licențele generale de transfer pentru forțele armate (2) și pentru destinatarii autorizați (3), Comisia a anunțat în Planul de acțiune european în domeniul apărării (4) și în Raportul privind evaluarea Directivei privind transferurile (5) că se concentrează asupra celorlalte două licențe generale de transfer, care acoperă transferurile în scopul demonstrației, al evaluării, al expunerii în expoziții, al reparării și al întreținerii.

                  (5)

                  Inițiativa prezentei recomandări a fost puternic susținută de reprezentanții statelor membre în cadrul comitetului instituit prin articolul 14 din Directiva 2009/43/CE. Orientările stabilite în recomandare reflectă discuțiile din cadrul unui grup de experți instituit în cadrul acestui comitet.

                  (6)

                  Prezenta recomandare se aplică listei comune a Uniunii Europene cuprinzând produsele din domeniul apărării (corespunzând Listei comune a Uniunii Europene cuprinzând produse militare), astfel cum este prevăzută în anexa la Directiva 2009/43/CE. Prezenta recomandare va fi actualizată atunci când va fi necesar pentru a reflecta viitoarele actualizări ale listei cuprinzând produsele din domeniul apărării.

                  (7)

                  Pe baza discuțiilor cu statele membre și luând în considerare caracteristicile produselor (inclusiv excepțiile), cum ar fi, de exemplu, sensibilitatea lor, produsele din domeniul apărării enumerate la punctul 1.1 din prezenta recomandare constituie o listă minimă și neexhaustivă a produselor pentru care statele membre permit transferul în baza LGT-EX din țara lor. Aceasta înseamnă că LGT-EX publicate de un stat membru pot permite, de asemenea, transferul de alte produse din domeniul apărării incluse în anexa la Directiva 2009/43/CE care nu sunt enumerate în prezenta recomandare.

                  (8)

                  În contextul discuțiilor privind prezenta recomandare, Statele membre au reamintit că au obligația de a respecta angajamentele asumate în temeiul legislației europene, cum ar fi Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului (6), și angajamentele internaționale în domeniul controlului exporturilor,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      1.   LICENȚE GENERALE DE TRANSFER PENTRU EXPOZIȚIE

      Statelor membre li se recomandă să își adapteze licențele generale de transfer pentru expoziție în conformitate cu următoarele elemente.
      1.1.   Produsele din domeniul apărării care sunt eligibile pentru transfer în temeiul licenței generale de transfer pentru expoziție, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2009/43/CE

      Următoarele categorii ML reprezintă o subclasă a listei cu produse din domeniul apărării, astfel cum figurează în anexa la Directiva 2009/43/CE. Licența generală de transfer pentru expoziție („LGT-EX”) permite, cel puțin, transferul produselor din domeniul apărării menționate la categoriile ML de mai jos. Statele membre pot alege să includă mai multe categorii ML cu produse din domeniul apărării corespunzătoare în LGT-EX din țara lor.
      Lista minimă de categorii ML care trebuie acoperită:

                  —

                  ML1. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              arme concepute special pentru uz militar;

                              —

                              țevi și blocuri închizătoare pentru arme special concepute pentru utilizări militare;

                  —

                  ML2. Subpunctele (c) și (d). Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML3. Următoarele mărfuri sunt incluse:

                              —

                              model inert de muniție.

                  —

                  ML4. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul 4(a) toate mărfurile sunt excluse, cu excepția modelelor inerte care sunt incluse;

                              —

                              subpunctul 4(b) componente special concepute pentru lansarea, fixarea, simularea unor ținte, bruiere, perturbatori care se încadrează la subpunctul ML4(a).

                  —

                  ML5. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul 5(c) echipamente de contraacțiune pentru produsele specificate la subpunctele ML5(a) sau ML5(b).

                        Toate mărfurile trebuie să fie livrate fără o componentă cifru și fără o bază de date integrată.

                  —

                  ML6. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              vehiculele complete care intră sub incidența subpunctului ML6(a);

                              —

                              șasiuri și turele care intră sub incidența subpunctului ML6(a).

                  —

                  ML7. Toate mărfurile sunt excluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul 7(f) echipamente de protecție și decontaminare, special concepute sau modificate pentru utilizări militare, componente și amestecuri chimice;

                              —

                              subpunctul 7(g) echipamente special concepute sau modificate pentru utilizări militare, concepute sau modificate pentru detecția sau identificarea materialelor specificate la subpunctele ML7(a), ML7(b) sau ML7(d), precum și componente special concepute pentru acestea.

                  —

                  ML9. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              navele de război complete (de suprafață sau subacvatice);

                              —

                              corpurile de nave complete;

                              —

                              articolele de la subpunctul ML9(c) dispozitive de detecție subacvatică special concepute pentru utilizări militare, sistemele de comandă ale acestora și componente pentru acestea special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML10. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              aeronave complete;

                              —

                              fuzelaj pentru aeronave de luptă și elicoptere de luptă;

                              —

                              motoare pentru aeronave de luptă.

                  —

                  ML11. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul ML11(a)a. echipamente electronice de contraacțiune și de contra-contraacțiune, inclusiv echipamente de bruiaj și de combatere a bruiajului;

                              —

                              subpunctul ML11(a)b. tuburi cu agilitate de frecvență;

                              —

                              subpunctul ML11(a)c. sisteme sau echipamente electronice concepute fie pentru supravegherea și controlul spectrului electromagnetic folosite pentru culegerea informațiilor militare sau pentru scopuri de securitate, fie pentru contracararea unor astfel de operațiuni de supraveghere și control;

                              —

                              subpunctul ML11(a)d. echipamente subacvatice de contraacțiune, inclusiv echipamente acustice și magnetice de bruiaj și de inducere în eroare a adversarului, echipamente concepute să introducă semnale inutile sau eronate în receptoarele sonar;

                              —

                              subpunctul ML11(a)e. echipamente pentru secretizarea prelucrării datelor, echipamente pentru secretizarea datelor și echipamente pentru secretizarea canalelor de transmisiuni și de semnalizare, utilizând procedee de cifrare;

                              —

                              subpunctul ML11(a)f. echipamente de identificare, autentificare și cifrare, precum și echipamente pentru gestionare, generare și distribuție cifru;

                              —

                              subpunctul ML11(a)i. demodulatoare digitale special concepute pentru obținerea informațiilor secrete sub formă de semnale;

                              —

                              subpunctul ML11(b) echipamente de bruiaj pentru sisteme globale de navigație prin satelit (GNSS) și componente special concepute pentru acestea;

                              —

                              subpunctul ML11(c) „vehicule spațiale” special concepute ori modificate pentru utilizări militare și componente pentru „vehicule spațiale” special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML13. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML14. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML15. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML16. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML17. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul ML17(f) „biblioteci” special concepute sau modificate pentru utilizări militare, împreună cu sistemele, echipamentele sau componentele specificate în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare;

                              —

                              subpunctul ML17(g) echipamente de generare a puterii nucleare sau echipamente de propulsie, inclusiv „reactoare nucleare”, special concepute pentru utilizări militare și componente ale acestora special concepute sau modificate pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17(h) echipamente și materiale, acoperite sau tratate pentru suprimarea semnăturii (caracteristicilor specifice), special concepute pentru utilizări militare, altele decât cele specificate în altă parte în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare;

                              —

                              subpunctul ML17(i) simulatoare special concepute pentru reactoare nucleare militare.

                  —

                  ML 18. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML 21. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul ML21(a) „software” special conceput sau modificat pentru oricare din următoarele:

                                          —

                                          „dezvoltarea”, „producția”, funcționarea sau întreținerea echipamentelor specificate în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare;

                                          —

                                          „dezvoltarea” sau „producția” materialelor specificate în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare; sau

                                          —

                                          „dezvoltarea”, „producția”, funcționarea sau întreținerea „software” specificate în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare.

                              —

                              „software” special conceput sau modificat pentru utilizarea articolelor enumerate în respectiva licență generală de transfer.

                  —

                  ML 22. Sunt incluse următoarele:

                              —

                              numai tehnologia necesară pentru utilizarea mărfurilor permise în cadrul aceleiași licențe generale de transfer.

            1.2.   Condiții care trebuie să fie încorporate în licența generală de transfer pentru expoziție

      Lista următoare nu este exhaustivă. Cu toate acestea, alte condiții adăugate de un stat membru nu trebuie să intre în contradicție sau să afecteze condițiile enumerate mai jos.

                  Validitate geografică

                  :

                  Spațiul Economic European (7)

                  Transfer pentru expoziție

                  :

                  transferul oricărui produs din domeniul apărării în vederea expunerii sale într-un stat membru și care nu trebuie utilizat în condiții de exploatare și nu are ca scop activități demonstrative sau de evaluare.

                  Retransfer

                  :

                  statele membre aleg una dintre următoarele opțiuni pentru retransferul produsului din domeniul apărării după expunere, după caz:

                              (a)

                              exceptarea de la obligația de autorizare prealabilă în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (e) din Directiva 2009/43/CE;

                              (b)

                              publicarea unei licențe generale specifice de transfer pentru retransferul produselor din domeniul apărării în urma expunerii, cu cel puțin aceeași listă de produse eligibile din domeniul apărării;

                              (c)

                              încorporarea retransferului în licența generală de transfer pentru expoziție.

                  Durată

                  :

                  Statele membre inițiatoare pot specifica un termen-limită pentru returnarea produsului din domeniul apărării către autoritatea competentă din statul membru de origine care trebuie respectat de către furnizor. Statele membre din care se retransferă produsul din domeniul apărării pot specifica, la rândul lor, un termen-limită pentru retransfer, care trebuie respectat de către furnizor sau de către reprezentantul acestuia.

            2.   ACȚIUNE SUBSECVENTĂ

      Statele membre sunt invitate să pună în aplicare prezenta recomandare până la 1 iulie 2019 cel târziu.
      Statele membre sunt încurajate să informeze Comisia cu privire la măsurile pe care le-au întreprins pentru a transpune în practică prezenta recomandare.
      3.   DESTINATARI

      Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

         Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2018.

               Pentru Comisie

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Membru al Comisiei

         (1)  Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (JO L 146, 10.6.2009, p. 1).

         (2)  JO L 329, 3.12.2016, p. 101.

         (3)  JO L 329, 3.12.2016, p. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (JO L 335, 13.12.2008, p. 99).

         (7)  Decizia nr. 111/2013 a Comitetului mixt al SEE din 14 iunie 2013 de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE (JO L 318, 28.11.2013, p. 12), care a încorporat Directiva 2009/43/CE în Acordul privind SEE, a inclus un text de adaptare explicit: „Prezenta directivă nu se aplică Principatului Liechtenstein”.


               11.10.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 369/156

      P8_TA(2017)0495
      Hong Kong-ul, la 20 de ani după ce a fost retrocedat
      Recomandarea Parlamentului European din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (2017/2204(INI))
      (2018/C 369/17)

         Parlamentul European,

                  —

                  având în vedere Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale (RAS) Hong Kong, adoptată la 4 aprilie 1990, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1997,

                  —

                  având în vedere Declarația comună din 19 decembrie 1984 adoptată de Guvernul Regatului Unit și Guvernul Republicii Populare Chineze cu privire la chestiunea referitoare la Hong Kong, cunoscută, de asemenea, sub denumirea de Declarația comună chino-britanică,

                  —

                  având în vedere rapoartele comune elaborate de Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 aprilie 2017 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2016 (JOIN(2017)0016), din 25 aprilie 2016 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2015 (JOIN(2016)0010) și din 24 aprilie 2015 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2014 (JOIN(2015)0012),

                  —

                  având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 iunie 2016 cu privire la elementele unei noi strategii a UE privind China (JOIN(2016)0030), Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497) și Concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 referitoare la strategia UE privind China,

                  —

                  având în vedere politica „o singură Chină” a UE,

                  —

                  având în vedere Acordul de cooperare vamală EU-RAS Hong Kong din 1999 (1),

                  —

                  având în vedere intrarea fără viză în spațiul Schengen (2) și în restul Uniunii Europene pentru titularii de pașapoarte ale Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și vice versa,

                  —

                  având în vedere dialogul UE-China pe tema drepturilor omului lansat în 1995,

                  —

                  având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Hong Kong, în special cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (3), cea din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (4), cea din 15 decembrie 2005 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet și Hong Kong (5), cea din 8 aprilie 2003 referitoare la cel de-al treilea și cel de-al patrulea Raport anual al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European cu privire la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong (6), cea din 19 decembrie 2002 referitoare la Hong Kong (7), cea din 26 octombrie 2000 referitoare la primul și cel de-al doilea Raport anual al Comisiei cu privire la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong (8), cea din 8 octombrie 1998 referitoare la comunicarea Comisiei către Consiliu privind Uniunea Europeană și Hong Kong: după 1997 (9), cea din 10 aprilie 1997 referitoare la situația din Hong Kong (10),

                  —

                  având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 16 decembrie 2015 (11) și cea din 14 martie 2013 referitoare la relațiile UE – China (12),

                  —

                  având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0382/2017),

                  A.

                  întrucât suveranitatea asupra Hong Kong-ului a fost transferată de la Regatul Unit la Republica Populară Chineză la 1 iulie 1997;

                  B.

                  întrucât Declarația comună sino-britanică din 1984 a garantat, iar Legea fundamentală a Regiunii administrative speciale (RAS) Hong Kong din 1990 stipulează faptul că Hong Kong-ul va menține autonomia și independența puterii executive, legislative și judecătorești timp de 50 ani de la retrocedarea suveranității;

                  C.

                  întrucât UE și Parlamentul European sunt în continuare susținătorii puternici ai principiului „o țară, două sisteme” și ai unui grad ridicat de autonomie al Hong Kong-ului în interiorul Chinei;

                  D.

                  întrucât Uniunea Europeană și Hong Kong-ul desfășoară anual un dialog la nivel înalt care poartă denumirea de Dialog structurat și care a fost inițiat în 2005; întrucât cel de al zecelea dialog structurat anual a avut loc la Bruxelles, la 17 noiembrie 2016;

                  E.

                  întrucât relațiile bilaterale dintre UE și Hong Kong s-au întărit și mai mult în 2016; întrucât UE este al doilea partener comercial al Hong Kong-ului după China continentală, iar Hong Kong-ul este al 14-lea partener al UE în comerțul cu bunuri și un partener principal în comerțul cu servicii; întrucât relațiile bilaterale viitoare ar trebui să beneficieze de necesitatea pentru Hong Kong-ului a diversificării economice, de legăturile sale strânse cu „Noul drum al mătăsii” și de o mai bună integrare cu regiunea deltei Râului Perlelor; întrucât potrivit Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), Hong Kong este cea de a doua piață din lume ca mărime pentru investițiile străine directe;

                  F.

                  întrucât domeniul apărării și al afacerilor externe ale Hong Kong-ului țin de responsabilitatea guvernului Republicii Populare Chineze (RPC);

                  G.

                  întrucât, conform Legii fundamentale, Regiunea Administrativă Specială Hong Kong are dreptul de a-și gestiona relațiile externe și de a deține calitatea de membru în cadrul unor organizații internaționale;

                  H.

                  întrucât acordurile existente privind drepturile civile, politice, economice, sociale și culturale încheiate înainte de 1 iulie 1997, precum și instrumentele internaționale în domeniul drepturilor omului, sunt valabile și după această dată; întrucât RPC a semnat și a ratificat de asemenea, tratatele internaționale care garantează aceste drepturi, recunoscând astfel importanța și caracterul universal al drepturilor omului; întrucât China a deschis un spațiu de dialog privind statul de drept cu UE și cu alți parteneri internaționali;

                  I.

                  întrucât Hong Kong-ul este membru sau membru asociat în peste 20 de organizații internaționale, printre care Organizația Mondială a Comerțului (OMC), Fondul Monetar Internațional (FMI), Cooperarea Economică Asia-Pacific (APEC), Interpol, Banca Reglementelor Internaționale (BIS), Banca Asiatică de Dezvoltare (BAD), Banca Asiatică pentru Investiții în Infrastructură (AIIB), Comitetul Internațional Olimpic (CIO), Camera Internațională de Comerț, Confederația Internațională a Sindicatelor Libere;

                  J.

                  întrucât Hong Kong-ul este parte la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP);

                  K.

                  întrucât Legea fundamentală prevede protejarea drepturilor omului și a libertăților individuale;

                  L.

                  întrucât articolul 27 din Legea fundamentală garantează libertatea de exprimare, libertatea presei, precum și libertatea de publicare, de asociere, de întrunire, de procesiune și de demonstrație;

                  M.

                  întrucât articolele 45 și 68 din Legea fundamentală prevăd că șeful executivului și toți membrii Consiliului legislativ ar trebui în cele din urmă să fie aleși prin vot universal;

                  N.

                  întrucât Consiliul de Stat al RPC a emis la 10 iunie 2014 o carte albă privind aplicarea politicii „o țară, două sisteme” în Hong Kong, subliniind faptul că autonomia RAS Hong Kong este în esență supusă autorizației guvernului central al RPC;

                  O.

                  întrucât societatea în mod tradițional deschisă din Hong Kong a pregătit calea pentru dezvoltarea unei societăți civile autentice și independente, care participă în mod activ și constructiv la viața publică a RAS;

                  P.

                  întrucât societatea civilă din Hong Kong a sensibilizat opinia publică cu privire la aspecte legate de drepturile civile și politice, religie, asistența medicală, mediu, schimbările climatice, participarea politică a femeilor, drepturile lucrătorilor casnici, drepturile persoanelor LGBTI și libertățile universitare și culturale;

                  Q.

                  întrucât Hong Kong-ul beneficiază de un sistem pluripartit dinamic; întrucât, în ultimii ani, cetățenii din Hong Kong au cunoscut demonstrații în masă în favoarea democrației și pentru punerea în aplicare integrală a Legii fundamentale, inclusiv protestele din 2014 asociate așa numitei „Mișcări a umbrelelor”, precum și pentru libertatea mass-mediei și, printre altele, împotriva dispariției librarilor din Hong Kong;

                  R.

                  întrucât, în ultimii 20 de ani, unii jurnaliști și lucrători din domeniul mass-mediei, care au fost adesea susținători ai democrației și au exprimat opinii critice, au fost nevoiți să demisioneze, au fost mutați pentru a scrie despre subiecte mai puțin sensibile și în unele cazuri au fost chiar amenințați cu violența;

                  S.

                  întrucât, la sfârșitul anului 2015, patru persoane cu reședința în Hong Kong și o persoană fără reședință în Hong Kong asociate cu editura Mighty Current și cu librăria acesteia au dispărut și întrucât câteva luni mai târziu au apărut informații relatând faptul că au fost reținuți în locuri nedivulgate din China continentală, și întrucât unul dintre librarii eliberați a declarat că mărturia sa de recunoaștere a vinovăției i-a fost smulsă prin forță;

                  T.

                  întrucât, în ultimii câțiva ani, s-a observat o autocenzură tot mai accentuată în mass-media din Hong Kong cu privire la aspecte legate de China continentală, fapte confirmate, de asemenea, de studii și rapoarte elaborate de Asociația Jurnaliștilor din Hong Kong,

                  U.

                  întrucât Hong Kong-ul oferă posibilitatea de a urma o programă educațională de înaltă calitate și de un nivel universitar ridicat, dar libertatea universitară este în pericol datorită imixtiunilor repetate din partea guvernului central al Chinei, în special în ceea ce privește numirea consiliilor universităților;

                  V.

                  întrucât un sondaj efectuat la intervale de timp regulate de către programul de cercetare a opiniei publice al Universității din Hong Kong evidențiază un declin îndelungat în ceea ce privește identificarea cu China;

                  W.

                  întrucât în ianuarie 2017 Biroul pentru Mediu din Hong Kong a publicat „Planul de acțiune al Hong Kong-ului privind schimbările climatice 2030+”, care, în urma Acordului de la Paris privind schimbările climatice, stabilește noi obiective pentru emisiile de carbon, și anume prin reducerea intensității carbonului cu două treimi și a emisiilor absolute de carbon cu o treime până în 2030, comparativ cu valoarea de referință pentru 2005;

                  X.

                  având în vedere importanța portului din Hong Kong pentru RPC și pentru comerțul internațional;

                  1.

                  recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate următoarele:

                              (a)

                              să sublinieze cu autoritățile Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și din RPC care, în același mod în care politica „O singură Chină” a UE este piatra de temelie a angajamentului UE, respectarea deplină a legii fundamentale a RAS Hong Kong și a principiului „o țară, două sisteme” este de o importanță majoră pentru dezvoltarea și întărirea și extinderea relațiilor prezente și viitoare cu UE, și că intervenția în afacerile interne ale Hong Kong are potențialul de a submina acest principiu și, prin urmare, ar trebui evitată;

                              (b)

                              să condamne imixtiunea constantă a RPC în afacerile interne ale Hong Kong-ului, care ar putea periclita viabilitatea pe termen lung a modelului „o țară, două sisteme”;

                              (c)

                              să consolideze dialogul bilateral cu guvernul RAS Hong Kong, în primul rând prin intermediul Dialogului structurat dintre UE și Hong Kong care are loc anual, în ceea ce privește o gamă largă de teme și de domenii de politică, cum ar fi democrația, drepturile omului, statul de drept, comerțul, investițiile, serviciile financiare, cooperarea vamală, mediul, schimbările climatice, cercetarea și educația, precum și să sprijine punerea în aplicare a principiului „o țară, două sisteme” și să continue informarea anuală de către ÎR/VP și Comisie a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la evoluțiile situației din în Hong Kong;

                              (d)

                              să recunoască faptul că, de-a lungul timpului, Hong Kong a evoluat către o societate deschisă în care cetățenii se bucură de drepturile omului, de libertăți, standarde ridicate de sănătate și siguranță publică, transparență, de un sistem judiciar în care oamenii au încredere și în care predomină statul de drept și niveluri scăzute ale corupției, și că populația Hong Kong-ului are dreptul legitim să se aștepte să își continue modul de viață și să se bucure de aceste drepturi și valori în condițiile unui grad ridicat de autonomie;

                              (e)

                              să sublinieze faptul că respectarea autonomiei Hong Kong-ului este esențială pentru viitoarea sa evoluție pozitivă și relațiile bune cu China continentală, și pentru reluarea dialogurilor dintre China continentală și Taiwan;

                              (f)

                              să se angajeze pe deplin să sprijine autonomia și prosperitatea Hong Kong-ului și drepturile și libertățile cetățenilor săi, și să își exprime sprijinul ferm pentru demararea unui proces de reformă politică care respectă standardele internaționale și Legea fundamentală, care acordă persoanelor din RAS dreptul de a alege și de a fi aleși în cadrul procesului de selecție pentru posturile de conducere superioară, și care reflectă vederile majorității opiniei publice din Hong Kong;

                              (g)

                              să solicite, în acest context, guvernelor din Hong Kong și RPC să își mențină angajamentul și să creeze din nou impulsul necesar pentru reforma votului universal cu ocazia viitoarelor alegeri pentru șeful executivului și membrii Consiliului legislativ al Hong Kong-ului, cu scopul de a avea un sistem electoral democratic, echitabil, deschis și transparent;

                              (h)

                              să găsească modalități de sprijinire a consolidării democrației în Hong Kong și a sistemului său pluripartit și să își exprime îngrijorarea cu privire la creșterea cazurilor de hărțuire a membrilor partidelor politice din opoziție, precum și refuzul de înregistrare la Registrul Comerțului a numeroase grupuri pro-democrație;

                              (i)

                              să salute prezența record la vot la ultimele alegeri pentru Consiliul legislativ în 2016; regretă, cu toate acestea, că, în 2016, autoritățile din Hong Kong au refuzat să înregistreze un nou partid politic pro-independență la alegerile pentru Consiliul legislativ și au descalificat șase candidați cu opinii care promovează o mai mare autonomie pentru Hong Kong;

                              (j)

                              să condamne amenințările la adresa siguranței personale a politicienilor pro-democratici, inclusiv răpirile și violențele fizice, astfel cum au fost relatate de unii legiuitori;

                              (k)

                              să salute eliberarea pe cauțiune a celor trei lideri ai mișcării pro-democratice Joshua Wong, Nathan Law și Alex Chow, recent condamnați la pedepse cu închisoarea pe perioade între șase și opt luni pentru „adunări ilegale”, după ce au fost condamnați anul trecut la pedepse neprivative de libertate, inclusiv muncă în folosul comunității, pentru participarea lor la proteste pașnice; să îndemne Curtea de Apel din Hong Kong examineze cazurile dlui Wong, dlui Law și dlui Chow în conformitate cu obligațiile Hong Kong-ului în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului, precum și să îndemne guvernul Hong Kong-ului să revizuiască ordonanța privind ordinea publică, pentru a o alinia la standardele internaționale în materie de drepturile omului;

                              (l)

                              să atragă atenția Chinei cu privire la faptul că, deși Legea fundamentală, Declarația comună sino-britanică și principiul „O țară, două sisteme” sunt, în mare măsură, respectate, există îngrijorări crescânde ce tind să se generalizeze cu privire la faptul că gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului asupra căruia s-a convenit, sau valoarea juridică, sau spiritul Declarației comune sino-britanice au fost puse sub semnul întrebării;

                              (m)

                              să își exprime profunda îngrijorare cu privire la faptul că Comitetul permanent al Congresului Național al Poporului emite interpretări, solicitate sau nu, ale Legii fundamentale, care precedă pronunțarea unor hotărâri judecătorești, sugerând că deputații aleși în mod democratic ar trebui să fie descalificați, subminând astfel încrederea în independența deplină a sistemului judiciar în ceea ce privește cazurile individuale în cauză; să reamintească faptul că sistemul judiciar din Hong Kong și procesul judiciar normal ar trebui să fie instrumentul principal de soluționare a litigiilor;

                              (n)

                              să sublinieze faptul că tratarea cazului celor cinci librari dați dispăruți a ridicat întrebări regretabile cu privire la autonomia RAS, astfel cum este prevăzută în Legea sa fundamentală, precum și cu privire la lipsa de claritate în ceea ce privește rolul autorităților de asigurare a respectării legii de pe continent aflate în Hong Kong;

                              (o)

                              să își exprime îngrijorarea față de afirmațiile potrivit cărora agențiile de asigurare a respectării legii ale Chinei își desfășoară activitatea în Hong Kong, ceea ce ar constitui o încălcare a Legii fundamentale și nu ar fi în concordanță cu principiul „O țară, două sisteme”;

                              (p)

                              să sublinieze faptul că libertatea de informare și libertatea de exprimare au fost în general respectate, în același timp exprimându-și îngrijorarea cu privire la deteriorarea crescândă a situației libertății presei din Hong Kong, confruntată cu o presiune tot mai mare asupra mijloacelor de informare în masă tipărite și electronice, intensificarea autocenzurii în ceea ce privește, în special, acoperirea aspectelor sensibile privind China continentală sau în ceea ce privește guvernul Hong Kong-ului și înăsprirea condițiilor de control asupra vânzării de cărți politice cu subiecte sensibile prin monopolizarea proprietății asupra majorității librăriilor care au cărți expuse în vitrină;

                              (q)

                              să continue dialogul bilateral cu guvernul RAS Hong Kong în ceea ce privește o serie de domenii de politică, precum și cu privire la punerea în aplicare a principiului „o țară, două sisteme”;

                              (r)

                              să reitereze faptul că orice legislație introdusă în temeiul Legii fundamentale, inclusiv orice act legislativ care urmează să fie propus în temeiul articolul 23 din Legea fundamentală, cum ar fi o posibilă Lege a securității naționale, nu trebuie să interfereze cu independența și competența exclusivă a sistemului judiciar din Hong Kong și nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor asumate în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), și nici nu ar trebui să submineze libertățile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare, libertatea mass-media, libertatea de asociere și de întrunire, libertatea de a demonstra, libertatea de a înființa un sindicat și dreptul la grevă și libertatea cercetării academice și culturale și a exprimării artistice, și nu ar trebui să fie utilizată împotriva activiștilor din domeniul drepturilor omului și a celor care aduc critici guvernului;

                              (s)

                              să prezinte Parlamentului în viitorul apropiat propuneri pentru dezvoltarea cooperării cu autoritățile din Hong Kong în domeniul transparenței fiscale, inclusiv în ceea ce privește schimbul automat de informații (AEOI), combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului, precum și punerea în aplicare a măsurilor solicitate de OECD în pachetul său privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS);

                              (t)

                              să încurajeze și să sprijine mișcările pro-democratice coordonate la nivel regional ca fiind un instrument cheie pentru susținerea cooperării cu țările din Asia în ceea ce privește democrația și aspectele legate de drepturile omului;

                              (u)

                              să solicite guvernului Hong Kong-ului să ia măsuri mai eficiente împotriva evaziunii fiscale și a fraudei fiscale și să ia măsuri pentru a monitoriza și sancționa firmele care facilitează evaziunea fiscală și frauda prin filialele lor din Hong Kong;

                              (v)

                              să găsească modalități de a sprijini societatea civilă din Hong Kong, în special organizațiile care susțin valorile universale, promovează drepturile omului și sprijină independența sistemului judiciar și libertatea presei; să sublinieze că numai formele neviolente de protest și dialogul pot constitui un mijloc de soluționare a litigiilor;

                              (w)

                              să recomande Consiliului legislativ din Hong Kong să analizeze cu atenție legislația viitoare privind sistemul feroviar de mare viteză în consultare cu organizațiile societății civile și cu cetățenii Hong Kong-ului;

                              (x)

                              să încurajeze instituțiile academice din Hong Kong să mențină standardele ridicate de cercetare și ale programelor lor și libertatea academică, dar să își exprime îngrijorarea, în acest sens, cu privire la procedura pentru numirea consiliilor din universități și cu privire la imixtiunile externe care vizează modificarea programelor școlare, care ar putea submina independența instituțiilor de învățământ superior; să promoveze consolidarea legăturilor dintre instituțiile academice din Europa și din Hong Kong;

                              (y)

                              să solicite adoptarea în timp util a unei legi de combatere a discriminării;

                              (z)

                              să reamintească faptul că societatea din Hong Kong și locuitorii săi au fost influențați puternic de imigrație, care îi include pe refugiați, și să invite guvernul din Hong Kong să își alinieze politica în materie de refugiați și migrație la standardele internaționale, îndeosebi în cazurile refugiaților minori neacompaniați;

                              (aa)

                              să sublinieze că, deși studiile recente indică faptul că un număr însemnat de locuitori din Hong Kong își doresc să emigreze, nu ar fi de dorit ca Hong Kong-ul să nu își poată păstra cei mai inteligenți și mai buni locuitori și ar fi îngrijorător dacă atât de mulți oameni, în special tineri, și-ar pierde încrederea în viitor;

                              (ab)

                              să-și exprime îngrijorarea cu privire la faptul că Grupul de experți al ONU privind Coreea de Nord a stabilit în rapoartele sale faptul că Hong Kong este una dintre cele două jurisdicții de afaceri în care funcționează cea mai mare pondere de societăți de tip „cutie poștală” controlate de societăți din Coreea de Nord; amintește că societățile internaționale mixte cu Coreea de Nord încalcă cea mai recentă rezoluție a Consiliului de Securitate al ONU (2388) și solicită autorităților din Hong Kong să ia măsuri în ceea ce privește motivele de îngrijorare ale Grupului de experți al ONU privind Coreea de Nord;

                              (ac)

                              să atragă atenția autorităților din Hong Kong asupra faptului că, potrivit unui studiu, deșeurile municipale din Hong Kong au crescut cu 80 % în ultimul deceniu, ceea ce reprezintă mai mult decât dublu față de nivelul de creștere a populației, precum și să le acorde sprijin în dezvoltarea unei politici eficace de reducere a deșeurilor, prin promovarea reciclării și a altor forme de economie circulară și creșterea gradului de sensibilizare cu privire la consumul responsabil;

                              (aed)

                              să transmită în mod clar autorităților chineze că respectarea pe deplin a autonomiei Hong Kong-ului ar putea oferi un model pentru procesul de reforme politice democratice profunde în China și pentru liberalizarea treptată și deschiderea societății chineze;

                              (ae)

                              să sprijine angajamentul UE de a consolida democrația, inclusiv statul de drept, independența sistemului judiciar, libertățile și drepturile fundamentale, transparența și libertatea de informare și de exprimare în Hong Kong;

                  2.

                  încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și, spre informare, Guvernului Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și Guvernului Republicii Populare Chineze.

         (1)  JO L 151, 18.6.1999, p. 20.

         (2)  JO L 81, 21.3.2001, p. 1.

         (3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0444.

         (4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0045.

         (5)  JO C 286 E, 23.11.2006, p. 523.

         (6)  JO C 64 E, 12.3.2004, p. 130.

         (7)  JO C 31 E, 5.2.2004, p. 261.

         (8)  JO C 197, 12.7.2001, p. 387.

         (9)  JO C 328, 26.10.1998, p. 186.

         (10)  JO C 132, 28.4.1997, p. 222.

         (11)  JO C 399, 24.11.2017, p. 92.

         (12)  JO C 36, 29.1.2016, p. 126.


title: Recomandarea Consiliului din 14 mai 2019 de evaluare a progreselor realizate de statele membre participante în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO)

text:
               15.5.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 166/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 14 mai 2019
      de evaluare a progreselor realizate de statele membre participante în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO)
      (2019/C 166/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 46 alineatul (6),
      având în vedere Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană, atașat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (1),
      având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
      întrucât:

                  (1)

                  Articolul 4 alineatul (2) litera (d) din Decizia (PESC) 2017/2315 prevede că Consiliul adoptă decizii și recomandări pentru evaluarea contribuțiilor statelor membre participante în vederea îndeplinirii angajamentelor convenite, în conformitate cu mecanismul descris la articolul 6 din decizia respectivă.

                  (2)

                  Articolul 6 alineatul (3) din Decizia (PESC) 2017/2315 prevede că pe baza raportului anual privind PESCO prezentat Consiliului de către Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”), Consiliul evaluează o dată pe an dacă statele membre participante continuă să îndeplinească angajamentele mai stricte menționate la articolul 3 din decizia respectivă.

                  (3)

                  Punctul 15 din Recomandarea Consiliului din 6 martie 2018 privind o foaie de parcurs pentru implementarea PESCO (2) prevede că Înaltul Reprezentant ar trebui să prezinte primul său raport anual în aprilie 2019 sau cel puțin înainte de organizarea reuniunii relevante a Consiliului Afaceri Externe, în primul semestru al anului, astfel încât să țină seama de planurile naționale de punere în aplicare actualizate prezentate de statele membre participante până la 10 ianuarie 2019. Punctul 16 din respectiva recomandare precizează că Comitetul militar al Uniunii Europene (CMUE) ar trebui să furnizeze Comitetului politic și de securitate (COPS) avize militare și recomandări care să îi permită să pregătească analiza Consiliului privind situația îndeplinirii în continuare de către statele membre participante a angajamentelor mai stricte, până în luna mai a fiecărui an.

                  (4)

                  Punctul 26 din Recomandarea Consiliului din 15 octombrie 2018 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise (3) prevede că Înaltul Reprezentant ar trebui să țină seama de respectiva recomandare în raportul anual privind PESCO, care va sprijini evaluarea îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate de fiecare stat membru participant.

                  (5)

                  La 19 noiembrie 2018, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2018/1797 (4) de modificare și de actualizare a Deciziei (PESC) 2018/340 de stabilire a listei de proiecte care urmează să fie dezvoltate în cadrul PESCO.

                  (6)

                  La 22 martie 2019, Înaltul Reprezentat a furnizat Consiliului raportul său anual privind situația punerii în aplicare a PESCO, inclusiv privind îndeplinirea angajamentelor asumate de către fiecare stat membru participant, în conformitate cu planurile naționale ale acestora de punere în aplicare, actualizate și revizuite.

                  (7)

                  Pe această bază, Consiliul ar trebui, prin urmare, să adopte o recomandare prin care să evalueze progresele realizate de statele membre participante în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul PESCO,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      I.   Obiectiv și domeniu de aplicare

                  1.

                  Obiectivul prezentei recomandări este de a evalua contribuțiile efectuate de statele membre participante (SMp) în vederea îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO), pe baza Raportului anual privind situația punerii în aplicare a PESCO prezentat de Înaltul Reprezentant la 22 martie 2019 (raportul anual) și utilizând informațiile furnizate de SMp în planurile lor naționale de punere în aplicare (PNA).

                  2.

                  Prezenta recomandare ține seama, de asemenea, de rapoartele transmise de SMp Consiliului cu privire la progresele înregistrate în direcția punerii în aplicare a unor proiecte PESCO în 2018 și de raportul privind lecțiile inițiale identificate cu privire la proiectele PESCO, elaborat de secretariatul PESCO.

            II.   Constatări și evaluare

                  3.

                  Primul raport anual al Înaltului Reprezentant este salutat drept o bază solidă pentru evaluarea de către Consiliu a situației actuale a punerii în aplicare a PESCO, inclusiv a îndeplinirii de către fiecare SMp a angajamentelor sale.

                  4.

                  Ar trebui să fie asigurată coerența dintre PESCO, procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) și viitorul Fond european de apărare (FEA), precum și cu alte inițiative ale UE în domeniul apărării pentru a se contribui la realizarea nivelului de ambiție al Uniunii în domeniul securității și apărării. În acest context, se reamintește că Înaltul Reprezentant/vicepreședintele/șeful Agenției Europene de Apărare (AEA) a fost invitat să promoveze în continuare un nivel mai ridicat de sinergii și coerență între inițiativele UE în domeniul apărării, în strânsă consultare cu statele membre.

                  5.

                  Prin eforturile lor actuale și viitoare, SMp își dovedesc contribuția la îndeplinirea celor 20 de angajamente mai stricte asupra cărora s-a convenit în temeiul PESCO și fac noi pași în direcția realizării nivelului de ambiție al Uniunii în domeniul securității și apărării, consolidând astfel atât capacitatea Uniunii de a acționa ca furnizor de securitate și autonomia strategică a acesteia, cât și îmbunătățind capacitatea ei de a coopera cu partenerii și de a-și proteja cetățenii.

                  6.

                  Întrucât statele membre dispun doar de „un singur set de forțe” pe care îl pot utiliza în diferite cadre, astfel că dezvoltarea capabilităților de apărare ale statelor membre în cadrul UE va contribui, de asemenea, la consolidarea capabilităților potențial disponibile Organizației Națiunilor Unite și NATO.

                  7.

                  În vederea furnizării de orientări pentru punerea în continuare în aplicare a PESCO în această primă fază, Consiliul subliniază că, în general, SMp:

                              (a)

                              au făcut progrese în ceea ce privește angajamentele legate de bugetele de apărare și de investițiile comune în domeniul apărării. Acestea ar trebui să fie menținute și, după caz, consolidate în următorii ani în conformitate cu obiectivele mai precise;

                              (b)

                              au început să utilizeze mijloace, inițiative și instrumente ale UE în planificarea națională în domeniul apărării, cum ar fi Planul de dezvoltare a capabilităților (CDP), CARD și EDIDP, și au început pregătirile pentru FEA în perioada 2021-2027. SMp sunt încurajate să își intensifice eforturile pentru a se consacra într-o mai mare măsură realizării angajamentelor mai stricte în domeniile respective, în special utilizând cât mai mijloacele, inițiativele și instrumentele UE în procesele lor naționale de planificare în domeniul apărării. În acest context, coerența la nivel de rezultate între CARD și CDP, pe de o parte, și procesele NATO corespunzătoare, precum Procesul NATO de planificare a apărării (NDPP), pe de altă parte, a fost și va continua să fie asigurată acolo unde cerințele se suprapun, recunoscându-se în același timp caracterul diferit al celor două organizații și responsabilitățile lor respective;

                              (c)

                              sunt invitate să realizeze progrese semnificative în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor mai stricte legate de uniformizarea mijloacelor lor de apărare respective, în special pentru consolidarea dezvoltării colaborative a capabilităților, în conformitate cu CDP și cu cazurile practice strategice (CPS) relevante aflate în prezent în curs de elaborare, recunoscându-se că acest lucru necesită un efort susținut pe termen mai lung;

                              (d)

                              sunt încurajate, în conformitate cu angajamentele mai stricte și cu recomandarea Consiliului din 15 octombrie 2018 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte și specificarea unor obiective mai precise: să își continue eforturile pozitive de a îmbunătăți interoperabilitatea și flexibilitatea forțelor lor; să facă eforturi suplimentare substanțiale în ceea ce privește angajamentele legate de consolidarea disponibilității și a capacității de desfășurare a forțelor, inclusiv prin completarea în mod mai sistematic a listei grupurilor tactice de luptă ale UE, în special pentru a soluționa deficiențele existente, a bazei de date pentru reacția rapidă și a declarațiilor de cerințe pentru misiunile și operațiile politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și să continue optimizarea structurilor multinaționale și să facă eforturi în direcția unei abordări ambițioase a finanțării în comun a operațiilor și misiunilor militare din cadrul PSAC; și

                              (e)

                              trebuie să facă progrese semnificative pentru a soluționa deficitele și prioritățile în materie de capabilități identificate în cadrul CDP, inclusiv pentru realizarea în mod eficace a obiectivelor în materie de capabilități cu impact ridicat, dar și în ceea ce privește considerarea abordării colaborative drept o prioritate a planificării naționale, inclusiv în vederea îndeplinirii angajamentelor legate de participarea, după caz, la programe majore comune sau europene în materie de echipamente în cadrul AEA și a obținerii unui impact pozitiv asupra bazei industriale și tehnologice de apărare europene (EDTIB). În acest sens, SMp sunt încurajate totodată să furnizeze elementele necesare care să permită o evaluare de substanță a îndeplinirii angajamentelor în acest domeniu, inclusiv în ceea ce privește modul în care proiectele de dezvoltare a capabilităților ale SMp consolidează EDTIB.

            III.   Planurile naționale de punere în aplicare

                  8.

                  Pentru a facilita evaluarea nivelului de punere în aplicare a angajamentelor, astfel cum sunt prezentate în PNA-uri, și pentru a identifica mai bine tendințele apărute în diversele domenii, SMp sunt încurajate să îmbunătățească în continuare calitatea informațiilor furnizate în PNA-uri și să sporească nivelul lor de granularitate, prin punerea în aplicare a Recomandării Consiliului din 15 octombrie 2018 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte și specificarea unor obiective mai precise. Acest lucru este în special relevant pentru furnizarea de planuri prospective, în toate situațiile posibile.

                  9.

                  SMp sunt încurajate să se angajeze în continuare în dialoguri bilaterale cu secretariatul PESCO cu privire la revizuirea și actualizarea viitoarelor lor PNA-uri. SMp ar trebui, cu sprijinul secretariatului PESCO, să asigure în continuare transparența reciprocă și să dezvolte coerența și consecvența informațiilor solicitate și furnizate în contextul PESCO și al altor inițiative din domeniul apărării, inclusiv al CARD. Secretariatul PESCO este încurajat să dezvolte în continuare modalități de a sprijini în mod adecvat SMp.

            IV.   Proiectele PESCO

                  10.

                  În lumina rapoartelor adresate Consiliului privind progresele înregistrate în direcția punerii în aplicare a proiectelor PESCO, SMp sunt încurajate să progreseze lucrările și să se concentreze asupra implementării rapide și eficace a proiectelor la care iau parte pentru a obține rezultate și produse tangibile în vederea îndeplinirii angajamentelor mai stricte.

                  11.

                  Ținând seama de lecțiile identificate, începând de la următoarea rundă de cereri de propuneri de proiecte PESCO în vederea actualizării Deciziei (PESC) 2018/1797, SMp, sprijinite de secretariatul PESCO, sunt invitate, în special:

                              (a)

                              să răspundă întregii game de priorități în materie de dezvoltare a capabilităților UE identificate în CDP, care include obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat și CPS după ce statele membre participante în cadrul AEA convin asupra acestora și să țină seama de concluziile CARD;

                              (b)

                              să elaboreze proiecte care vizează exploatarea cooperării dintre capabilitățile militare existente și să pună aceste capabilități la dispoziție pentru misiuni și operații;

                              (c)

                              să depună în comun propuneri de proiecte elaborate de cel puțin două SMp, care ar trebui să fie evaluate, printre alte criterii, pe baza nivelului de maturitate a propunerii de proiect și a unei treceri în revistă inițiale a resurselor financiare și a celorlalte resurse necesare.

                        Secretariatul PESCO este invitat să prezinte criterii mai detaliate de evaluare a proiectelor înainte de următoarea cerere de proiecte.

                  12.

                  După 2019, în vederea asigurării unei mai bune coerențe și sincronizări a inițiativelor UE în domeniul apărării și a punerii unui accent sporit pe proiectele mai bine fundamentate, următoarea cerere de proiecte PESCO ar urma să aibă loc în 2021, fără a aduce atingere procesului decizional ulterior. Pe baza noilor lecții identificate, SMp vor lua apoi în considerare opțiunea de a trece la un proces bienal. Se reamintește că membrii proiectelor au posibilitatea de a implica Comisia, după caz, în procedurile aferente proiectului, în conformitate cu normele de guvernanță pentru proiectele PESCO.

            V.   Calea de urmat

                  13.

                  SMp sunt invitate să își revizuiască PNA-urile în vederea actualizării lor, după caz, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 15 octombrie 2018 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte și specificarea unor obiective mai precise și ținând seama de constatările și recomandările raportului anual și să le prezinte până la 10 ianuarie 2020.

                  14.

                  Pe lângă descrierea stadiului punerii în aplicare a PESCO, inclusiv al îndeplinirii de către fiecare SMp a angajamentelor sale, în conformitate cu propriul PNA, Înaltul Reprezentant este invitat să prezinte, de asemenea, în raportul anual pe 2020, un prim set de propuneri în vederea procesului de revizuire strategică de la finalul primei etape a PESCO (2018-2020), ținând seama de alte inițiative relevante ale UE care contribuie la îndeplinirea nivelului de ambiție al Uniunii în domeniul securității și apărării.

         Adoptată la Bruxelles, 14 mai 2019.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            F. MOGHERINI

         (1)  JO L 331, 14.12.2017, p. 57.

         (2)  JO C 88, 8.3.2018, p. 1.

         (3)  JO C 374, 16.10.2018, p. 1.

         (4)  Decizia (PESC) 2018/1797 a Consiliului din 19 noiembrie 2018 de modificare și de actualizare a Deciziei (PESC) 2018/340 de stabilire a listei de proiecte care urmează să fie dezvoltate în cadrul PESCO (JO L 294, 21.11.2018, p. 18).