title: Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2017

text:
               9.8.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 261/110

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 11 iulie 2017
   privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2017
   (2017/C 261/24)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 9-10 martie 2017. La 21 martie 2017, Consiliul a adoptat o Recomandare privind politica economică a zonei euro („Recomandarea privind zona euro”) (3).

               (2)

               În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovacia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a Recomandării pentru zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos.

               (3)

               Raportul de țară privind Slovacia pentru 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele înregistrate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări din anii anteriori, precum și progresele înregistrate de Slovacia în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)

               La 26 aprilie 2017, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza respectiva dispoziție în orientările cu privire la aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

               (6)

               În prezent, Slovacia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2017, guvernul își propune să îmbunătățească deficitul global, reducându-l la 1,3 % din PIB în 2017 și apoi, treptat, la 0 % din PIB în 2019 și în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,5 % din PIB, va fi atins în 2018. Conform Programului de stabilitate pentru 2017, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 46 % până în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil.

               (7)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Slovaciei să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există riscul unei anumite abateri de la această recomandare în 2017.

               (8)

               În 2018, având în vedere situația sa bugetară, Slovacia ar trebui să realizeze în continuare ajustări în direcția atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu de a avea un deficit structural de 0,5 % din PIB. Conform matricei de ajustare convenite între părți în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea menționată presupune respectarea cerinței ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (5) să nu depășească 2,9 %. Aceasta ar corespunde unei ajustări structurale de 0,5 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în perioada 2017-2018 în ansamblu să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. În general, Consiliul este de părere că Slovacia trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea cu acest obiectiv în 2017 și că noi măsuri vor fi necesare în 2018 pentru ca această țară să se conformeze dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru respectiv, având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei privind semestrul european 2017 care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare pentru 2018 vor trebui să ia în considerare obiectivul ce constă în realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Slovaciei. În acest context, Consiliul ia act de intenția Comisiei de a efectua o evaluare globală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în special ținând seama de situația ciclică a Slovaciei.

               (9)

               Finanțele publice ale Slovaciei se confruntă în continuare cu riscuri pe termen lung. Cheltuielile de sănătate reprezintă în continuare un risc pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, întrucât asigurarea unui mai bun raport cost-eficacitate al sistemului de sănătate din Slovacia rămâne o provocare. Au fost întreprinse unele demersuri în vederea raționalizării serviciilor medicale spitalicești și a reducerii costurilor aferente, dar nu sunt încă vizibile rezultate concrete. În analiza cheltuielilor din 2016 au fost identificate posibilități de economisire. Cu toate acestea, progresele pe teren în ceea ce privește realizarea unei reforme cuprinzătoare a asistenței medicale și a cheltuielilor de sănătate au fost întârziate până acum ca urmare a introducerii sistemului de grupare omogenă a bolnavilor pentru plăți în funcție de diagnostic și ca urmare a faptului că lansarea sistemelor de e-sănătate face doar progrese lente. Pe de altă parte, se preconizează că deficitul sistemului public de pensii se va dubla pe termen lung, iar vârsta de pensionare din Slovacia este printre cele mai scăzute din Uniune. Ajustările recente ale sistemului de pensii au fost în mare măsură ad-hoc și pe termen scurt.

               (10)

               Cazurile de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale au fost mai puțin frecvente și se depun eforturi pentru a spori conformarea voluntară. Îmbunătățirea colectării impozitelor a redus în mod semnificativ deficitul de încasare a TVA-ului, care era, în trecut, foarte mare. Limitarea fraudelor în materie de TVA pare să fi avut, de asemenea, un impact pozitiv asupra colectării impozitelor pe profit. Administrația financiară adoptă o abordare focalizată pe îmbunătățirea respectării legislației în materie de TVA, în special prin intermediul auditării. În același timp, sunt avute în vedere măsuri care nu sunt legate de audit pentru a consolida conformarea fiscală voluntară.

               (11)

               Deși situația de pe piața muncii s-a îmbunătățit ca urmare a redresării economice puternice și a creării masive de locuri de muncă, șomajul de lungă durată rămâne o problemă. Rata șomajului de lungă durată este în continuare una dintre cele mai ridicate din Uniune. Principalele categorii afectate de această situație sunt: romii marginalizați, mâna de lucru slab calificată și tinerii. În plus, persistă diferențe între regiuni, în estul Slovaciei rata șomajului fiind în continuare de două ori mai mare decât cea din Bratislava. Participarea adulților la învățarea pe tot parcursul vieții și educația de tip „a doua șansă” rămân la un nivel scăzut. În ciuda măsurilor destinate încurajării persoanelor cu venituri reduse să lucreze și în ciuda reformei în curs a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, există încă dificultăți în ceea ce privește introducerea unui sprijin individualizat pentru șomerii de lungă durată și pentru grupurile vulnerabile, printre altele din cauza numărului mare de astfel de cazuri. Planul de acțiune al Slovaciei privind integrarea șomerilor de lungă durată, finanțat în mare parte prin Fondul social european, urmărește să remedieze această situație cu ajutorul unei abordări cuprinzătoare a serviciilor personalizate. Acest lucru se va realiza prin furnizarea de consiliere de specialitate, prin instituirea unui nou sistem de profiluri, prin cooperarea cu agențiile private de ocupare a forței de muncă și prin realizarea de programe de formare specializate, concepute de către angajatori pe baza nevoilor de pe piața regională a muncii. Rata de participare a romilor la forța de muncă slovacă rămâne foarte scăzută, iar progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea ratei de ocupare a acestora sunt lente. Nivelul scăzut de educație și de competențe și discriminarea se numără printre factorii care contribuie la rezultatele slabe înregistrate de aceștia pe piața muncii. Rata scăzută de ocupare a femeilor aflate la vârsta maternității se explică prin durata îndelungată a concediului parental (până la trei ani), la care bărbații recurg rar, prin insuficiența structurilor de îngrijire a copiilor, în special a celor cu vârste sub trei ani, și prin recurgerea scăzută la programe de lucru flexibile.

               (12)

               Sistemul de învățământ este insuficient orientat către creșterea potențialului economic al Slovaciei. Rezultatele în domeniul educației și nivelul competențelor de bază rămân dezamăgitoare în raport cu standardele internaționale, acestea deteriorându-se și mai mult în perioada 2012-2015. Mai mult, persistă diferențe regionale marcante. Rezultatele slabe obținute în acest domeniu se datorează, în principal, impactului puternic al originii socioeconomice și etnice a studenților, problemelor legate de echitate, acces și incluziune, precum și atractivității relativ reduse a profesiei de cadru didactic. În ciuda majorării în două faze a salariilor cadrelor didactice în 2016 (4 % în ianuarie și 6 % în septembrie) și a majorărilor suplimentare prevăzute pentru perioada 2017-2020, condițiile de salarizare necompetitive și posibilitățile limitate de formare continuă a cadrelor didactice se numără printre factorii care contribuie la atractivitatea încă destul de redusă a acestei profesii, în special pentru viitorii profesori tineri și pentru cei care locuiesc în regiunile mai dezvoltate ale țării. Legislația adoptată recent în materie de combatere a segregării referitoare la comunitatea romă marginalizată nu a fost încă pusă în aplicare pe deplin, astfel încât să aducă schimbări pozitive și să antreneze creșterea participării membrilor acestei comunități la un învățământ de bază favorabil incluziunii, cu un accent deosebit pe educația și îngrijirea copiilor preșcolari, precum și pe învățământul preșcolar.

               (13)

               Administrația publică a Slovaciei este în curs de modernizare, însă corupția rămâne problematică. Corupția continuă să fie percepută ca fiind un fenomen frecvent, ceea ce constituie un obstacol major în calea activității economice. Mecanismele de control și modalitățile de asigurare a respectării normelor de combatere a corupției par încă inadecvate, iar inițiativele de politică privind denunțarea neregulilor și societățile de tip „cutie poștală” se pot dovedi insuficiente pentru a rezolva această problemă. În plus, sectorul achizițiilor publice nu aplică cele mai bune practici în multe domenii. Sunt în curs de elaborare măsuri de formare menite să pună la dispoziția personalului competențele necesare pentru a opera un sistem de achiziții publice mai eficient. Cu toate acestea, conflictele de interese, caietele de sarcini personalizate și recurgerea excesivă la criteriile de atribuire la prețul cel mai scăzut rămân un motiv de îngrijorare și au drept rezultat o concurență prea puțin bazată pe calitate. Se semnalează în mod repetat că deficiențele din domeniul achizițiilor publice afectează eficiența alocării resurselor publice.

               (14)

               Ca urmare a schimbărilor frecvente ale cadrului legislativ, societățile întâmpină dificultăți, inclusiv de ordin financiar, în a se conforma legislației, iar procesele legislative și de reglementare, precum și procedurile de insolvență sunt deseori percepute ca nefiind îndeajuns de favorabile întreprinderilor. Un grup de lucru interministerial în domeniul afacerilor, condus de Secretarul de stat al Ministerului Economiei, a fost înființat recent și se așteaptă ca acesta să prezinte, până în iunie 2017, propuneri referitoare la măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri. Există în continuare, în Slovacia, bariere de reglementare majore în sectorul serviciilor pentru întreprinderi. În ianuarie 2017, o comunicare a Comisiei privind recomandările de reformă în domeniul reglementării serviciilor profesionale a prevăzut orientări specifice pentru fiecare profesie în vederea soluționării acestei probleme, în cadrul unui pachet de măsuri pentru eliminarea barierelor de pe piețele serviciilor.

               (15)

               Îmbunătățirea eficacității, inclusiv a independenței sistemului judiciar, rămâne o provocare pentru Slovacia, deși se depun eforturi pentru a soluționa deficiențele din acest domeniu. Persistă însă preocupări referitoare la eficiența și independența sistemului judiciar. În plus, administrația publică este în continuare grevată de ineficiență, de o capacitate insuficientă și de fragmentare. Adoptarea, în octombrie 2015, a strategiei privind managementul resurselor umane și adoptarea recentă a Legii privind funcția publică sunt două demersuri pozitive. Noul Consiliu al Funcției Publice, un organism independent din punct de vedere politic, va supraveghea punerea în aplicare a principiilor Legii privind funcția publică, precum și a Codului deontologic pentru funcționarii publici. Pe piața energiei, cadrul de reglementare complex și opac complică relațiile dintre părțile interesate. Schimbările recente în stabilirea tarifelor de distribuție demonstrează că acestea se află în continuare sub influența intereselor politice și de afaceri. Se preconizează că independența organismului de reglementare a prețurilor la energie va fi periclitată ca urmare a adoptării unei legislații care îi conferă guvernului dreptul exclusiv de a-l numi pe președintele acestei autorități și Ministerelor Economiei și Mediului dreptul de a interveni în procedurile de stabilire a prețurilor.

               (16)

               În contextul semestrului european 2017, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2017, Programul național de reformă pentru 2017, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Slovaciei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu doar de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea lor cu normele și cu orientările Uniunii, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii pentru deciziile viitoare la nivel național.

               (17)

               Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2017 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să depună un efort fiscal-bugetar notabil în 2018, în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ținând cont de necesitatea de a consolida redresarea în curs și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice ale Slovaciei. Să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate, inclusiv prin punerea în aplicare a proiectului privind optimizarea randamentului.

               2.

               Să îmbunătățească măsurile de activare pentru grupurile defavorizate, inclusiv prin punerea în aplicare a planului de acțiune pentru șomerii de lungă durată și prin furnizarea unor servicii individualizate și a unor activități de formare specializate. Să sporească oportunitățile de angajare pentru femei, în special prin punerea la dispoziție a unor servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate. Să amelioreze calitatea învățământului și să sporească participarea romilor la un învățământ de bază favorabil incluziunii.

               3.

               Să îmbunătățească transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice și să intensifice lupta împotriva corupției prin asigurarea unei mai bune respectări a legislației existente. Să adopte și să pună în aplicare un plan cuprinzător de reducere a barierelor administrative și de reglementare cu care se confruntă întreprinderile. Să sporească eficacitatea justiției, inclusiv prin reducerea duratei cauzelor civile și comerciale.

      Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. TÕNISTE

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (3)  JO C 92, 24.3.2017, p. 1.

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (5)  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

      (6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Spania

text:
               26.6.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 180/4

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 21 iunie 2013
   cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Spania
   2013/C 180/02
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)

               Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)

               La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Spania există un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până în 2012 (1) („Recomandarea Consiliului din 27 aprilie 2009”), în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (2).

               (4)

               La 2 decembrie 2009, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, că Spania a luat măsuri eficace și că, ulterior adoptării Recomandării Consiliului din 27 aprilie 2009, au survenit evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. În special, deteriorarea severă a perspectivelor de creștere în urma crizei economice și financiare mondiale a avut implicații bugetare negative majore. În consecință, Consiliul a decis să adopte, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, o recomandare revizuită („Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009”) pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, în mod credibil și sustenabil, prin luarea de măsuri pe termen mediu.

               (5)

               La 15 iunie 2010, Comisia a concluzionat că Spania a luat măsuri eficace în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 pentru a-și aduce deficitul public sub valoarea de referință de 3 % din PIB și a considerat că, prin urmare, nu mai este necesară nicio altă etapă în cadrul procedurii de deficit excesiv.

               (6)

               La 10 iulie 2012, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, că s-au luat măsuri eficace și că, ulterior adoptării Recomandării Consiliului din 2 decembrie 2009, au survenit evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. În special, înrăutățirea perspectivelor de creștere și trecerea la o componență a creșterii cu o pondere mai redusă a veniturilor fiscale au avut implicații bugetare negative majore. Prin urmare, Consiliul a adoptat, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, o recomandare revizuită („Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012”) și a recomandat Spaniei să își corecteze deficitul excesiv până în 2014. Pentru a aduce deficitul public global sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2014, Spaniei i s-a recomandat să realizeze o îmbunătățire a soldului structural de 2,7 % din PIB în 2012, de 2,5 % din PIB în 2013 și de 1,9 % din PIB în 2014, pe baza versiunii actualizate a previziunilor din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei. Obiectivele de deficit global au fost stabilite la 6,3 % din PIB pentru 2012, 4,5 % din PIB pentru 2013 și 2,8 % din PIB în 2014. Spaniei i s-a recomandat, de asemenea, să pună în aplicare măsurile adoptate în cadrul bugetului 2012 și al planurilor de reechilibrare ale comunităților autonome și să adopte, până la sfârșitul lunii iulie 2012, planul bugetar multianual pentru 2013-2014 anunțat, inclusiv o strategie bugetară pe termen mediu, care să descrie integral măsurile structurale necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2014.

               (7)

               La 14 noiembrie 2012, Comisia a concluzionat, pe baza previziunilor din toamna anului 2012 ale serviciilor Comisiei, că Spania a luat măsuri eficace în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 și că nu mai sunt necesare alte etape în cadrul procedurii de deficit excesiv.

               (8)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în cazul în care s-au luat măsuri eficace, iar, după adoptarea recomandării inițiale, intervin evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul menționat, apariția unor evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore asupra bugetului trebuie evaluată în raport cu previziunile economice care au stat la baza recomandării Consiliului.

               (9)

               În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul trebuie să adreseze recomandări statului membru în cauză, invitându-l să pună capăt situației de deficit excesiv într-un termen dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni pentru luarea unor măsuri eficace de către statul membru vizat în vederea corectării deficitului excesiv. În plus, într-o recomandare pentru corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite realizarea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la baza recomandării, să fie în concordanță cu o îmbunătățire anuală minimă a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință. În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) și cu articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (3), Spania trebuie să prezinte un program de parteneriat economic.

               (10)

               După o redresare de scurtă durată în 2011, economia a intrat din nou în recesiune, înregistrând o creștere trimestrială negativă a PIB-ului real începând din al treilea trimestru al anului 2011. În termeni anuali, PIB-ul a scăzut cu 1,4 % în 2012. În conformitate cu previziunile din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, recesiunea va continua în 2013, exporturile nete pozitive nereușind încă să compenseze actuala scădere a cererii interne. Se preconizează că producția se va stabiliza abia către sfârșitul anului 2013. Astfel, se preconizează că PIB-ul real va scădea cu 1,5 % în 2013, după care va crește cu 0,9 % în 2014 (în ipoteza menținerii politicilor actuale). În momentul adoptării ultimei recomandări a Consiliului, se preconiza că PIB-ul real va scădea cu 1,9 % și cu 0,3 % în 2012, respectiv în 2013, și va crește cu 1,1 % în 2014. În 2012, rezultatele mai puțin nefavorabile ale creșterii s-au datorat, în principal, unei cereri interne puțin mai reziliente, probabil și grație lichidităților injectate prin intermediul sistemului de rambursare a datoriilor comerciale acumulate de regiunile autonome și de administrațiile locale înainte de 1 ianuarie 2012 (27,4 miliarde EUR sau 2,6 % din PIB). Referitor la anii 2013 și 2014, previziunile din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei anunță o reducere mai accentuată a PIB-ului real în 2013, urmată de o redresare mai timidă în 2014. Aceasta presupune, printre altele, o scădere mai accentuată a cererii interne în ambii ani și o criză mai îndelungată în ceea ce privește ocuparea forței de muncă. Deteriorarea perspectivelor macroeconomice este legată parțial de luarea în calcul a măsurilor de consolidare suplimentare incluse în planul bugetar 2013-2014 și în bugetul 2013.

               (11)

               Potrivit previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, deficitul public general a atins 10,6 % din PIB în 2012, comparativ cu obiectivul de 6,3 % din PIB al guvernului și al procedurii de deficit excesiv și cu un rezultat de 9,4 % din PIB în 2011. Luând în calcul transferurile de capital în favoarea băncilor (considerate operațiuni cu caracter excepțional), deficitele corespunzătoare au fost de 7,0 % și de 9,0 % din PIB în 2012 și, respectiv, în 2011. Scăderea soldului global corespunde unei îmbunătățiri de 2,4 puncte procentuale a soldului primar (excluzând transferurile de capital în favoarea băncilor), în contextul unei situații economice dificile și al unei componențe a creșterii cu o pondere redusă a veniturilor fiscale. Previziunile din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei indică o îmbunătățire a deficitului structural cu 1,8 puncte procentuale în 2012, comparativ cu îmbunătățirea recomandată de 2,7 puncte procentuale. Luând în calcul ușoara revizuire în scădere a PIB-ului potențial de la ultima recomandare a Consiliului până în prezent, efortul bugetar estimat rămâne neschimbat. Cu toate acestea, modificarea estimată a soldului structural a fost grav afectată de diminuarea neașteptată a veniturilor, care s-a ridicat la aproximativ 1,0 puncte procentuale. Per ansamblu, luând în considerare aceste efecte, efortul bugetar ajustat ar urma să crească cu 2,9 puncte procentuale, depășind efortul recomandat în Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012. În afară de măsurile de recapitalizare, decalajul bugetar din 2012 este legat de o combinație între veniturile mai slabe decât era de așteptat (ținând seama de impactul măsurilor discreționare și de efectul de bază) și un consum intermediar și transferuri sociale mai ridicate. Componența creșterii, cu o pondere mai redusă a veniturilor fiscale, și o deteriorare mai puternică a pieței forței de muncă au determinat diminuarea considerabilă a veniturilor, mai ales a celor din impozitele directe și indirecte, precum și cheltuieli sociale mai ridicate. În decursul anului 2012, Spania a adoptat măsuri importante de consolidare, reprezentând aproximativ 4 % din PIB, inclusiv aproximativ 1 1/2 % din PIB pe partea de venituri și 2 1/2 % din PIB pe partea de cheltuieli. Aceste măsuri au compensat parțial și o deteriorare subiacentă a soldului structural cauzată de creșterea plăților de dobânzi și a transferurilor sociale.

               (12)

               Referitor la 2013, potrivit previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, se estimează că deficitul public va scădea la 6,5 % din PIB, comparativ cu obiectivul procedurii de deficit excesiv de 4,5 % din PIB. Se preconizează că soldul primar se va îmbunătăți cu 4,5 puncte procentuale (0,9 puncte procentuale, dacă nu se iau în calcul transferurile de capital în favoarea băncilor). În urma ultimei recomandări a Consiliului, guvernul spaniol a prezentat, în august 2012, un plan bugetar multianual pentru perioada 2013-2014, evidențiind unele elemente ale strategiei de consolidare pe termen mediu. În total, se estimează că, în 2013, impactul bugetar al măsurilor discreționare va fi de aproximativ 1 % din PIB pe partea de cheltuieli și de aproximativ 1 1/2 % din PIB pe partea de venituri. Decalajul bugetar preconizat de aproximativ 2 % din PIB comparativ cu obiectivul procedurii de deficit excesiv se explică parțial prin poziția inițială mai nefavorabilă. Cu toate acestea, principalul factor determinant al decalajului este componența defavorabilă a creșterii, cu o scădere mai accentuată a consumului privat și o performanță a pieței forței de muncă mai slabă decât se preconiza în Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012. Previziunile din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei indică o nouă reducere a deficitului structural cu 1,1 puncte procentuale în 2013, comparativ cu efortul recomandat de 2,5 puncte procentuale. Luând în calcul modificarea creșterii potențiale estimate și diminuarea mai accentuată decât era de așteptat a veniturilor, efortul bugetar estimat se ameliorează cu 1,4 puncte procentuale, aducând efortul bugetar ajustat la 2,5 % din PIB, în concordanță cu efortul recomandat în Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012. În programul său de stabilitate pentru 2013, guvernul spaniol a anunțat un obiectiv de deficit public de 6,3 % din PIB pentru 2013, care trebuie susținut de măsuri de consolidare suplimentare în valoare de aproximativ 3 miliarde EUR (0,3 % din PIB), care urmează să fie adoptate și implementate anul acesta.

               (13)

               În conformitate cu previziunile din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, referitor la 2014, se preconizează că deficitul global va crește la 7,0 % din PIB, comparativ cu obiectivul procedurii de deficit excesiv de 2,8 % din PIB. Deficitul primar ar urma să crească cu 0,4 % din PIB. Pe lângă efectul de bază, decalajul preconizat reflectă, în principal, încetarea aplicării măsurilor temporare luate în anii anteriori și faptul că măsurile de consolidare planificate pentru 2014 nu au fost suficient detaliate în planul bugetar multianual anunțat în august 2012 pentru a putea fi incluse în previziunile serviciilor Comisiei. Mai mult, în componența creșterii economice, veniturile fiscale au în continuare o pondere redusă, creșterea contribuțiilor sociale și a impozitelor indirecte nefiind pe deplin proporțională cu cea a PIB-ului nominal. La rândul lor, plățile de dobânzi vor crește în continuare, pe fondul creșterii datoriei. Potrivit previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, se preconizează că deficitul structural se va deteriora cu 1,1 puncte procentuale, comparativ cu îmbunătățirea recomandată de 1,9 % din PIB. Luând în calcul modificarea creșterii potențiale estimate și diminuarea neprevăzută a veniturilor, decalajul crește cu încă 0,2 puncte procentuale.

               (14)

               În ceea ce privește guvernanța bugetară, s-au înregistrat progrese considerabile în raportarea execuției bugetare la nivelul administrației subcentrale. Cu toate acestea, dispozițiile Legii privind stabilitatea bugetară referitoare la mecanismele de avertizare timpurie și de corectare destinate să limiteze decalajele bugetare nu au fost pe deplin eficace, iar implementarea lor ar trebui să fie mai transparentă. În pofida progreselor înregistrate în ceea ce privește raportarea bugetară la nivel regional, sporirea transparenței fiscale ar presupune o raportare mai cuprinzătoare, mai coerentă și realizată în timp util, și în ceea ce privește planurile bugetare, pe o bază consolidată la nivelul administrației publice, în concordanță cu sistemul european de conturi. Nu a fost instituit încă un consiliu bugetar pe deplin independent din punct de vedere instituțional și financiar.

               (15)

               Datoria publică brută s-a ridicat la aproximativ 84 % din PIB în 2012, comparativ cu 80,9 % din PIB, cât s-a estimat în versiunea actualizată a previziunilor din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei. Creșterea ratei datoriei s-a datorat unui deficit mai mare decât era de așteptat, unei creșteri mai reduse a PIB-ului nominal, costurilor aferente operațiunilor de recapitalizare a băncilor și plății arieratelor administrațiilor publice. În conformitate cu previziunile din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, se preconizează că ponderea datoriei în PIB va continua să crească și va depăși 95 % în 2014, pe baza ipotezei de status quo al politicilor, depășind astfel valorile de referință din tratat în toți anii.

               (16)

               La 10 aprilie 2013, Comisia a concluzionat, pe baza analizei sale aprofundate privind Spania efectuată în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (4), că Spania înregistrează dezechilibre macroeconomice excesive. Corectarea acestor dezechilibre acumulate pe parcursul anilor de expansiune economică și, în special, absorbția unor niveluri foarte ridicate ale datoriei private și externe au în prezent consecințe negative majore asupra creșterii economice, asupra stabilității financiare și asupra finanțelor publice. În vederea corectării sustenabile a deficitului excesiv pe termen mediu, sunt necesare progrese simultane în ceea ce privește asigurarea corectării dezechilibrelor macroeconomice, sprijinite de reforme structurale care să stimuleze creșterea economică și crearea de locuri de muncă și să reducă rigiditățile structurale care împiedică ajustarea.

               (17)

               Potrivit previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, Spania nu va îndeplini obiectivele bugetare nominale stabilite în Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012. Cu toate acestea, Spania a realizat, în 2012 și în 2013, un efort structural care, ținând seama de evoluțiile economice nefavorabile neașteptate față de ceea ce se preconiza în momentul emiterii recomandării Consiliului, este în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012. Aceste evoluții economice nefavorabile neașteptate au avut consecințe negative asupra finanțelor publice. În special, diminuarea semnificativă a veniturilor, legată de reechilibrarea în curs a economiei către o structură de creștere cu o pondere mai redusă a veniturilor fiscale, și efectele negative conexe asupra elasticităților veniturilor au dus la o deteriorare substanțială a poziției bugetare. Mai mult, recesiunea economică a afectat într-un mod foarte negativ ocuparea forței de muncă, iar șomajul a crescut foarte mult. În conformitate cu normele Pactului de stabilitate și de creștere, având în vedere toți acești factori, inclusiv necesitatea de a corecta dezechilibrele macroeconomice excesive cu consecințe nefavorabile majore asupra finanțelor publice, o prelungire cu doi ani a termenului prevăzut pentru corectarea deficitului excesiv din Spania pare a fi mai justificată decât prelungirea cu un an pe care o prevede, de regulă, Pactul de stabilitate și creștere.

               (18)

               În contextul gradului ridicat de incertitudine cu privire la evoluțiile economice și bugetare, obiectivul bugetar recomandat pentru ultimul an al perioadei de corecție ar trebui stabilit la un nivel clar inferior valorii de referință, pentru a se garanta o corectare eficace și durabilă a deficitului în termenul prevăzut.

               (19)

               Obiectivele intermediare de deficit global vizând corectarea deficitului excesiv până în 2016 sunt stabilite la 6,5 % din PIB pentru 2013, la 5,8 % din PIB pentru 2014, la 4,2 % din PIB pentru 2015 și la 2,8 % din PIB pentru 2016. Pentru atingerea acestor obiective, este necesară o îmbunătățire anuală medie a soldului primar (cu excepția măsurilor one-off) de 1,3 % din PIB în perioada 2013-2016 și, pe baza previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei extinse până în 2016, o îmbunătățire a soldului bugetar structural de 1,1 % din PIB în 2013, de 0,8 % din PIB în 2014, de 0,8 % din PIB în 2015 și de 1,2 % din PIB în 2016. Această traiectorie de ajustare mai progresivă ia în considerare actualul mediu economic dificil și transformarea structurală majoră, aflată în curs, a economiei spaniole și va trebui să fie sprijinită de reforme structurale ambițioase. Ca atare, se preconizează că această traiectorie de ajustare va sprijini corectarea dezechilibrelor macroeconomice externe și interne, va atenua impactul negativ pe termen scurt al consolidării fiscale asupra creșterii economice, totodată stabilizând și inversând tendința ascendentă a datoriei publice.

               (20)

               Potrivit previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei extinse până în 2016, bazate pe o ipoteză de status quo al politicilor, în acest stadiu nu par a fi necesare măsuri suplimentare pentru realizarea îmbunătățirii recomandate a soldului structural pentru 2013 (și a noului obiectiv de deficit de 6,5 % din PIB), însă va trebui ca planurile bugetare să fie implementate în mod strict la toate nivelurile administrației publice. În ceea ce privește perioada 2014-2016, pentru a aduce deficitul sub valoarea de referință din tratat pe o bază sustenabilă, vor fi necesare măsuri bugetare structurale considerabile, pe lângă cele deja incluse în previziunile din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei. Măsurile respective, cifrate la aproximativ 2 % din PIB în 2014, la 1 % din PIB în 2015 și la 1 1/2 % din PIB în 2016, ar trebui să ia în considerare necesitatea de a compensa efectele secundare negative, creșterea negativă a PIB-ului potențial, precum și majorarea dobânzilor și a plăților sociale.

               (21)

               Programul de stabilitate pentru 2013 are în vedere o traiectorie de ajustare coerentă, în general, cu corectarea deficitului excesiv până în 2016, vizând deficituri globale de 6,3 % din PIB în 2013, de 5,5 % în 2014, de 4,1 % în 2015 și de 2,7 % în 2016. Referitor la 2013, obiectivul se bazează pe măsurile de consolidare suplimentare de aproximativ 3 miliarde EUR avute în vedere în program, care nu au fost încă specificate pe deplin.

               (22)

               Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să garanteze o îmbunătățire durabilă a soldului bugetului general, vizând în același timp îmbunătățirea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere a economiei.

               (23)

               Spania se confruntă cu riscuri ridicate pentru sustenabilitate pe termen mediu și cu riscuri medii pe termen lung. Revenirea la un sold primar structural mai ridicat, de aproximativ – 0,5 % din PIB, similar, în medie, cu cel din perioada 1998-2012, ar contribui la limitarea acestor riscuri. Se preconizează că reforma din 2013 a sistemelor de pensionare anticipată va contribui la sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de asigurări sociale. Cu toate acestea, par a fi necesare măsuri suplimentare care să limiteze creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânire, de exemplu, prin intermediul reglementării corespunzătoare a factorului de sustenabilitate prevăzut de reforma sistemului de pensii din 2011, inclusiv prin dispoziții privind mărirea vârstei de pensionare în paralel cu creșterea speranței de viață.

               (24)

               Având în vedere natura descentralizată a finanțelor sale publice, traiectoria de ajustare fiscală a Spaniei ar trebui să se bazeze pe o strategie de consolidare pe termen mediu credibilă care să includă: (i) un plan bugetar multianual detaliat, cu specificarea deplină a măsurilor pentru 2014-2016; (ii) consolidarea în continuare a eficacității cadrului instituțional (prin creșterea transparenței în cazul implementării Legii privind stabilitatea bugetară, precum și prin instituirea unui consiliu bugetar independent); (iii) luarea unor măsuri concrete pentru a limita creșterea deficitului structural din sistemul de asigurări sociale; și (iv) un efort sporit pentru a face consolidarea mai favorabilă creșterii economice (inclusiv prin efectuarea de revizuiri sistematice ale cheltuielilor și de revizuiri ale sistemului fiscal).

               (25)

               În paralel cu reexaminările periodice ale asistenței financiare acordate prin MES pentru recapitalizarea instituțiilor financiare din Spania (5) și astfel cum s-a convenit în Memorandumul de înțelegere semnat la 23 iulie 2012, monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește implementarea angajamentelor asumate de Spania în cadrul PDE se va efectua pe o bază trimestrială.

               (26)

               Spania îndeplinește condițiile de prelungire a termenului pentru corectarea deficitului public excesiv în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Spania ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv până în 2016.

               2.

               Spania ar trebui să atingă un obiectiv de deficit global de 6,5 % din PIB în 2013, de 5,8 % din PIB în 2014, de 4,2 % din PIB în 2015 și de 2,8 % din PIB în 2016, care, pe baza previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei extinse până în 2016, să corespundă unei îmbunătățiri a soldului structural de 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % și 1,2 % din PIB în anii 2013, 2014, 2015, respectiv 2016.

               3.

               Spania ar trebui să pună în aplicare măsurile adoptate în planurile bugetare pentru 2013 la toate nivelurile administrației publice și să fie pregătită să ia măsuri corective în caz de devieri de la planurile bugetare. Autoritățile ar trebui să consolideze strategia bugetară pe termen mediu cu măsuri structurale clar definite pentru perioada 2014-2016, pentru a putea corecta deficitul excesiv până în 2016.

               4.

               Consiliul stabilește data de 1 octombrie 2013 ca termen până la care guvernul spaniol trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare avută în vedere pentru atingerea obiectivelor.

         De asemenea, Spania ar trebui:

               (a)

               să consolideze eficacitatea cadrului instituțional prin creșterea transparenței în ceea ce privește punerea în aplicare a Legii privind stabilitatea bugetară, precum și prin instituirea unui consiliu bugetar independent care să efectueze analize, să emită avize și să monitorizeze conformitatea politicii fiscale cu normele fiscale naționale și ale Uniunii;

               (b)

               să ia măsuri concrete pentru a limita creșterea deficitului structural din sistemul de asigurări sociale; și

               (c)

               să depună un efort sporit pentru a face consolidarea mai favorabilă creșterii economice, inclusiv prin efectuarea de revizuiri sistematice ale cheltuielilor și ale sistemului fiscal.

         În fine, pentru a garanta succesul strategiei de consolidare fiscală, va fi important ca aceasta să fie sprijinită prin reforme structurale cuprinzătoare, în concordanță cu recomandările adresate Spaniei de către Consiliu în contextul semestrului european și al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice.
   Prezenta recomandare se adresează Regatului Spaniei.

      Adoptată la Luxemburg, 21 iunie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. NOONAN

      (1)  Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Spania sunt disponibile astfel: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (2)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

      (3)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


title: Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2015

text:
               24.7.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 219/17

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 10 iulie 2012
   privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2015
   2012/C 219/05
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   după consultarea Comitetului economic și financiar,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Republicii Cehe (3) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență pentru perioada 2011-2014 al Republicii Cehe.

               (4)

               La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

               (5)

               La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

               (6)

               Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

               (7)

               La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 25 aprilie 2012, Republica Cehă a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și, la 13 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (9)

               Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. În programul de convergență se preconizează o creștere a PIB-ului de 0,2 % în 2012 și de 1,3 % în 2013, în comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 în care valorile sunt de 0 % în 2012 și de 1,5 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de convergență îl reprezintă realizarea unui buget echilibrat în 2016. Obiectivul unui deficit public de 2,9 % din PIB în 2013 corespunde termenului pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit în recomandările Consiliului din 2 decembrie 2009. Efortul fiscal anual mediu de 0,9 % din PIB pentru perioada 2010-2013, calculat pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), este ușor inferior efortului de 1 % din PIB recomandat de Consiliu. Programul de convergență confirmă precedentul obiectiv bugetar pe termen mediu al unui deficit structural de 1 % din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere și care urmează să fie atins în 2015. Progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu se reflectă în valori de 0,8 % și 0,7 % din PIB în 2014, respectiv 2015, pe baza soldului bugetar structural (recalculat), iar rata de creștere a cheltuielilor publice respectă valoarea de referință prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere.
               Previziunile bugetare din programul de convergență sunt supuse mai multor riscuri. Legea privind compensarea financiară a bisericilor, dezbătută în prezent în Parlament, ar putea conduce la creșterea deficitului public general cu 1,5 % din PIB o dată în anul intrării sale în vigoare. Pe un plan mai larg, natura și amploarea măsurilor de consolidare avute în vedere atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, prezintă un risc considerabil pentru viabilitatea ajustării fiscale după încheierea perioadei acoperite de program. Până în prezent, ajustarea bugetară s-a bazat îndeosebi pe reduceri generalizate, ceea ce afectează și cheltuielile pentru promovarea creșterii. Pentru perioada 2013-2015 sunt planificate economii suplimentare în domeniul cheltuielilor administrației publice în valoare de aproape 1 % din PIB, însă în program nu sunt specificate suficiente detalii. În fine, cea mai mare parte din măsurile planificate în ceea ce privește veniturile au un caracter temporar, urmând să expire în 2015. Conform programului de convergență, se estimează că raportul datorie-PIB va atinge un nivel maxim de 45,1 % din PIB în 2013, urmând să scadă după aceea, în principal ca urmare a unei îmbunătățiri continue a soldului primar, conform previziunilor.

               (10)

               În 2011, autoritățile cehe au aprobat o creștere a ratei reduse de TVA și a accizelor pentru tutun; acestea au aprobat, de asemenea, o reformă fiscală majoră, ale cărei efecte se răsfrâng asupra sistemului de impozitare a salariilor și care ar trebui să intre în vigoare în 2014. Modificări suplimentare ale sistemului fiscal au fost convenite la nivel guvernamental în aprilie 2012. Câteva dintre modificările respective vizează valorile în prezent sub media UE ale taxelor de mediu și ale impozitelor pe locuințe. Propunerea ca dispozițiile referitoare la impozitarea veniturilor salariale să aibă un caracter temporar ar genera costuri de conformare suplimentare și ar reduce previzibilitatea pentru contribuabili. De asemenea, noile propuneri ar oferi numai o soluție parțială la problema gradului scăzut de impozitare efectivă a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă față de salariați, din cauză că se recurge în mare măsură la sume forfetare și la deduceri fiscale. În fine, guvernul a adoptat măsuri de combatere a fraudei în domeniul TVA și în cel al taxelor pe carburanți și a întreprins primele demersuri pentru crearea unui punct unic de colectare. Cu toate acestea, respectarea obligațiilor fiscale rămâne o problemă, iar actualul sistem de colectare a taxelor și impozitelor nu se bazează pe o strategie clar structurată și cuprinzătoare în materie de respectare a obligațiilor fiscale.

               (11)

               Guvernul a aprobat și a pus parțial în aplicare o reformă a sistemului de pensii, prin care se vizează restabilirea sustenabilității finanțelor publice și mărirea economiilor pentru pensii. Conform previziunilor însă, dezechilibrele bugetare din cadrul sistemului de pensii sunt în continuare ridicate față de media Uniunii, din cauza majorării treptate a cheltuielilor cu pensiile care se preconizează că se va accelera începând cu 2030. Reforma consolidează legătura dintre vârsta legală de pensionare și speranța de viață, dar nu include un mecanism care să garanteze un răspuns prompt la schimbările viitoare. Capacitatea acestui nou pilon de finanțare de a contribui la majorarea nivelului mediu al pensiilor în viitor depinde de proporția lucrătorilor, în special a celor mai tineri, care participă la acesta, precum și de rata preconizată de rentabilitate pe termen lung. Cu toate acestea, nu au fost anunțate măsuri menite să stimuleze participarea efectivă la acest pilon și ar fi necesar să se ofere mai multe îndrumări potențialilor deponenți. În plus, noul sistem de pensionare anticipată preconizat de guvern în acord cu partenerii sociali reprezintă un risc considerabil pentru credibilitatea și obiectivele ambițioase ale reformelor care vizează atât creșterea efectivă a vârstei de pensionare, cât și asigurarea unor pensii adecvate.

               (12)

               Rata generală a șomajului se situează sub media Uniunii, însă femeile cu copii și alte grupuri vulnerabile întâmpină dificultăți în a-și valorifica potențialul pe piața forței de muncă. Pentru ca părinții să revină mai repede la lucru după concediul pentru creșterea copilului, evitând astfel pierderea competențelor, ar fi nevoie ca aceștia să dispună de o paletă mai largă de servicii de îngrijire a copiilor, în special pentru copiii cu vârsta sub trei ani. În această privință, guvernul a simplificat cerințele tehnice pentru înființarea de grădinițe în cadrul întreprinderilor și prevede acordarea unor stimulente fiscale pentru a încuraja crearea unui număr mai mare de structuri private de îngrijire a copiilor, punând astfel parțial în aplicare recomandările. Cum însă numai 3 % din copiii cu vârsta sub 3 ani sunt încadrați într-o structură de îngrijire a copiilor (față de 24 % în UE-27 în 2009), sunt necesare măsuri suplimentare de încurajare a participării părinților cu copii mici la piața forței de muncă.

               (13)

               Au fost adoptate mai multe măsuri de îmbunătățire a performanței serviciului public pentru ocuparea forței de muncă. Oficiile regionale pentru ocuparea forței de muncă au fost plasate sub responsabilitatea unui nou oficiu central pentru ocuparea forței de muncă, iar responsabilitatea pentru plata prestațiilor sociale care nu sunt subvenționate din asigurările sociale a fost transferată, în cadrul unei ample reforme a prestațiilor sociale, de la municipalități către oficiile pentru ocuparea forței de muncă. Volumul crescut de lucru rezultat va solicita însă și mai mult angajații din cadrul serviciului public pentru ocuparea forței de muncă, al căror număr a scăzut cu 12 % în 2011. Pentru a îmbunătăți serviciile de plasament a fost introdus un sistem de externalizare a acestora către agenții private. O mare parte a comisioanelor urmează să fie plătită în avans, aspect care va trebui reexaminat în viitor pentru a asigura faptul că stimulentele sunt pe măsura rezultatelor de pe piața muncii. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura un grad mai ridicat de calitate și eficacitate în materie de formare, asistență la căutarea unui loc de muncă și servicii personalizate. În acest scop, trebuie puse la dispoziție mijloacele și stimulentele necesare. Ar trebui introdus un sistem de evaluare a eficienței, menit să asigure stabilirea unor obiective clare, dat fiind că intervențiile și finanțarea programelor de activare sunt legate de performanțe.

               (14)

               Cu toate că anumite aspecte, cum ar fi serviciile de e-guvernare și reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderi, au cunoscut îmbunătățiri recente, există încă numeroase domenii ale administrației publice în care pot fi aduse îmbunătățiri. O strategie de combatere a corupției pentru 2011-2012 a fost deja creată. O nouă strategie pentru perioada de după 2012 este în curs de pregătire și va fi adoptată în cursul anului 2012. Adoptarea noii legi privind achizițiile publice, în vigoare din aprilie 2012, a fost principala realizare a strategiei actuale. Însă pentru a se asigura credibilitatea și eficacitatea acestei legi este crucial ca ea să fie corect pusă în aplicare și respectată. Subiectul anonimatului acționarilor nu a fost încă abordat. Legea privind funcționarii publici se află în continuare în curs de elaborare, însă, pentru a oferi administrației stabilitatea necesară, aceasta trebuie adoptată fără întârziere. Mai mult, prezența unor nereguli în sistemul de achiziții publice și funcționarea nesatisfăcătoare a sistemelor de gestiune și de control în domeniul administrației publice au constituit importante surse de probleme legate de punerea în aplicare a fondurilor Uniunii.

               (15)

               Economia cehă trebuie să mobilizeze factori care să faciliteze tranziția spre o creștere bazată pe inovare, pe o valoare adăugată superioară și pe capital uman, deoarece posibilitățile unei mai mari convergențe reale pe baza unei creșteri realizate cu investiții majore de capital par a fi destul de limitate. Reforma învățământului superior se află în discuții. Cu toate că presupune o revizuire a actualului proces de acreditare, această reformă nu este suficient de precisă în ceea ce privește problema centrală a standardelor de evaluare a calității și, dată fiind lipsa colectării și a analizei sistematice a datelor, nu beneficiază de sprijinul comunității academice. Ca urmare a realizărilor tot mai slabe ale elevilor cehi, guvernul a întreprins o serie de măsuri menite să asigure un grad minim de rezultate la învățare și s-a angajat într-o strategie de testare a cunoștințelor efectuată pe calculator la nivel național. Aceste măsuri sunt însă prea limitate pentru a spori în mod semnificativ calitatea și echitatea sistemului de învățământ obligatoriu.

               (16)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe. Comisia a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos.

               (17)

               În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență și avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2012-2013, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a deficitului excesiv; în acest scop, să pună pe deplin în aplicare bugetul pe 2012 și să precizeze măsurile durabile pentru anul 2013 necesare pentru realizarea ajustării structurale medii anuale, specificată în recomandarea formulată de Consiliu în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; ulterior, să asigure un efort corespunzător de ajustare structurală pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielilor; în acest context, să evite reducerile generalizate, să mențină cheltuielile care favorizează creșterea economică și că accelereze eforturile de îmbunătățire a eficienței cheltuielilor publice; să utilizeze posibilitățile disponibile de mărire a taxelor și impozitelor cel mai puțin dăunătoare creșterii economice; să transfere nivelul ridicat de impozitare a salariilor spre locuințe și mediu; să reducă discrepanțele dintre tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă; să întreprindă măsuri de îmbunătățire a modului de colectare a taxelor și impozitelor, să reducă evaziunea fiscală și să consolideze respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv prin introducerea punctului unic de colectare pentru toate taxele și impozitele.

               2.

               Să aducă modificări suplimentare sistemului public de pensii, pentru a-i asigura viabilitatea pe termen lung; să reevalueze proiectele referitoare la ieșirea anticipată la pensie; să promoveze o participare efectivă a lucrătorilor mai tineri la regimul planificat de pensii finanțate prin capitalizare, în vederea garantării unui nivel adecvat al pensiilor.

               3.

               Să întreprindă măsuri suplimentare pentru a mări considerabil disponibilitatea unor structuri accesibile și calitative de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară.

               4.

               Să consolideze serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă prin îmbunătățirea gradului de calitate și eficacitate în materie de formare, asistență la căutarea unui loc de muncă și servicii personalizate, inclusiv servicii externalizate.

               5.

               Să adopte și să pună în aplicare de urgență Legea privind funcționarii publici pentru a promova stabilitatea și eficacitatea administrației publice și pentru a evita neregulile; să asigure punerea corespunzătoare în aplicare a Legii privind achizițiile publice; să abordeze subiectul anonimatului acționarilor; să asigure punerea corectă în aplicare a fondurilor Uniunii și să intensifice lupta împotriva corupției.

               6.

               Să adopte actele legislative necesare pentru instituirea unui sistem transparent și clar definit de evaluare a calității învățământului superior și a institutelor de cercetare; să asigure durabilitatea finanțării și corelarea acesteia cu concluziile desprinse din evaluarea calității; să stabilească un cadru orientat spre îmbunătățire în sistemul de învățământ obligatoriu.

      Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. SHIARLY

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

      (3)  JO C 212, 19.7.2011, p. 5.

      (4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

      (6)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: 2012/772/UE: Recomandarea Comisiei din 6 decembrie 2012 privind planificarea fiscală agresivă

text:
               12.12.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 338/41

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 6 decembrie 2012
   privind planificarea fiscală agresivă
   (2012/772/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               Țările din întreaga lume au considerat dintotdeauna planificarea fiscală drept o practică legitimă. Cu timpul, însă, structurile de planificare fiscală au devenit din ce în ce mai sofisticate. Ele se întind pe mai multe jurisdicții și se traduc în practică prin transferul profiturilor impozabile către state cu regimuri fiscale favorabile. O caracteristică principală a practicilor în cauză este că ele reduc obligațiile fiscale prin mijloace cât se poate de legale care vin totuși în contradicție cu spiritul legii.

               (2)

               Planificarea fiscală agresivă constă în a profita de detaliile tehnice ale unui sistem fiscal sau de neconcordanțele dintre două sau mai multe sisteme fiscale în scopul reducerii obligațiilor fiscale. Planificarea fiscală agresivă poate lua o multitudine de forme. Printre consecințele sale se numără deducerile duble (de exemplu, aceeași pierdere se deduce atât în statul sursă, cât și în statul de reședință) și dubla neimpozitare (de exemplu, venituri care nu sunt impozitate în statul sursă sunt scutite de impozit și în statul de reședință).

               (3)

               Statelor membre le este greu să își protejeze bazele de impozitare naționale împotriva eroziunii cauzate de planificarea fiscală agresivă, chiar dacă fac eforturi considerabile. Dispozițiile naționale în acest domeniu nu prezintă întotdeauna o eficacitate deplină, în special datorită dimensiunii transfrontaliere a multor structuri de planificare fiscală și datorită mobilității crescute a capitalurilor și a persoanelor.

               (4)

               Pentru a putea realiza o mai bună funcționare a pieței interne, este necesar ca toate statele membre să fie încurajate să adopte aceeași abordare generală față de planificarea fiscală agresivă, ceea ce ar contribui la diminuarea denaturărilor existente.

               (5)

               În acest scop, este necesar să se remedieze cazurile în care un contribuabil obține avantaje fiscale printr-o gestionare a afacerilor sale fiscale în așa fel încât venitul nu îi este impozitat de niciuna dintre jurisdicțiile fiscale implicate (dubla neimpozitare). Persistența unor astfel de situații poate duce la fluxuri de capital și mișcări ale contribuabililor artificiale în cadrul pieței interne, prejudiciindu-i astfel buna funcționare și erodând bazele fiscale ale statelor membre.

               (6)

               În 2012, Comisia a organizat o consultare publică referitoare la dubla neimpozitare în cadrul pieței interne. Deoarece nu este posibil să se găsească o soluție unică la toate aspectele urmărite în consultarea respectivă, este oportun să se abordeze, ca prim pas, chestiunea legată de anumite structuri de planificare fiscală frecvent utilizate care profită de neconcordanțele dintre două sau mai multe sisteme fiscale și conduc adesea la dubla neimpozitare.

               (7)

               Statele se angajează adesea, în convențiile lor privind evitarea dublei impuneri, să nu impoziteze anumite elemente de venit. Prevăzând un astfel de tratament, este posibil ca ele să nu țină cont de posibilitatea ca aceste elemente de venit să fie supuse sau nu impozitării în cealaltă parte la convenția în cauză, neținând, prin urmare, cont de riscul unei duble neimpozitări. Acest risc poate apărea și dacă statele membre aplică scutiri unilaterale elementelor de venit obținut în străinătate, indiferent dacă acestea sunt sau nu supuse impozitării în statul sursă. Este important ca ambele situații să fie abordate în prezenta recomandare.

               (8)

               Deoarece structurile de planificare fiscală sunt din ce în ce mai elaborate, iar legislatorii naționali au foarte frecvent un timp de reacție insuficient, măsurile specifice de combatere a abuzurilor se dovedesc a fi de multe ori inadecvate pentru a face față cu succes noilor structuri de planificare fiscală agresivă. Astfel de structuri pot fi dăunătoare veniturilor fiscale naționale și funcționării pieței interne. Prin urmare, este oportun să se recomande statelor membre adoptarea unei reguli generale comune antiabuz, care ar trebui, de asemenea, să evite complexitatea mai multor reguli diferite. În acest context, este nevoie să se țină seama de limitele impuse de legislația Uniunii în ceea ce privește regulile antiabuz.

               (9)

               Pentru a păstra funcționarea autonomă a actelor existente ale Uniunii în domeniul vizat, prezenta recomandare nu acoperă domeniul de aplicare al Directivei 2009/133/CE a Consiliului (1), al Directivei 2011/96/UE a Consiliului (2) și al Directivei 2003/49/CE a Consiliului (3). Comisia analizează în prezent posibilitatea unei revizuiri a acestor directive cu scopul de a pune în aplicare principiile care stau la baza prezentei recomandări,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   1.   Obiect și domeniu de aplicare
   Prezenta recomandare vizează problema planificării fiscale agresive în domeniul impozitării directe.
   Aceasta nu acoperă domeniul de aplicare al actelor Uniunii a căror funcționare ar putea fi afectată de dispozițiile sale.
   2.   Definiții
   În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

               (a)

               „impozit” înseamnă impozitul pe venit, impozitul pe profit și, după caz, impozitul pe câștigurile din capital, precum și impozitul reținut la sursă care are caracteristici echivalente cu oricare dintre aceste impozite;

               (b)

               „venit” înseamnă toate elementele care sunt definite ca atare în temeiul legislației naționale a statului membru care aplică termenul și, după caz, elementele definite drept câștiguri din capital.

         3.   Limitarea aplicării normelor menite să evite dubla impunere

               3.1.

               În cazul în care statele membre, în cadrul convențiilor privind evitarea dublei impuneri pe care le-au încheiat între ele sau cu țări terțe, s-au angajat să nu impoziteze un anumit element de venit, ele ar trebui să se asigure că un astfel de angajament nu se aplică decât dacă elementul este supus impozitării în cealaltă parte la convenția în cauză.

               3.2.

               Pentru ca punctul 3.1 să producă efecte, statele membre sunt încurajate să includă o clauză corespunzătoare în convențiile lor privind evitarea dublei impuneri. O astfel de clauză ar putea fi formulată astfel:
               „În cazul în care prezenta convenție prevede că un element de venit se impozitează numai în unul dintre statele contractante sau că acesta poate fi impozitat în unul dintre statele contractante, celălalt stat contractant este exclus de la impozitarea respectivului element numai în cazul în care aceasta se impozitează în primul stat contractant.”
               În cazul convențiilor multilaterale, trimiterea la „celălalt stat contractant” ar trebui să se înlocuiască cu o trimitere la „celelalte state contractante”.

               3.3.

               În cazul în care, în scopul de a evita dubla impunere prin norme naționale unilaterale, statele membre prevăd o scutire de impozit pentru un anumit element de venit obținut într-o altă jurisdicție, în care acest element nu este supus impozitării, statele membre sunt încurajate să se asigure că elementul este impozitat.

               3.4.

               În sensul punctelor 3.1, 3.2 și 3.3, un element de venit ar trebui să fie considerat ca fiind supus impozitării atunci când el este tratat drept impozabil de jurisdicția în cauză, nu este scutit de impozit și nici nu beneficiază de un credit fiscal integral sau de o impozitare zero.

         4.   Regula generală antiabuz

               4.1.

               Pentru a contracara practicile de planificare fiscală agresivă care nu intră în domeniul de aplicare al normelor lor specifice antifraudă, statele membre ar trebui să adopte o regulă generală antiabuz, adaptată situațiilor naționale și transfrontaliere limitate la Uniune și situațiilor care implică țări terțe.

               4.2.

               Pentru ca punctul 4.1 să producă efecte, statele membre sunt încurajate să introducă următoarea clauză în legislația națională:
               „Nu se iau în considerare acordurile artificiale sau seriile de acorduri artificiale care au fost introduse în scopul esențial de a evita impozitarea și care conduc la un avantaj fiscal. În scopuri fiscale, autoritățile naționale trebuie să trateze aceste acorduri în funcție de natura lor economică.”

               4.3.

               În sensul punctului 4.2, acord înseamnă orice tip de tranzacție, schemă/regim, acțiune, operațiune, convenție, subvenție, înțelegere, promisiune, angajament sau eveniment. Un acord poate cuprinde mai multe etape sau părți.

               4.4.

               În sensul punctului 4.2, un acord sau o serie de acorduri este artificială dacă nu are conținut comercial. Pentru a determina dacă acordul sau seria de acorduri este artificială, autoritățile naționale sunt invitate să analizeze dacă acestora li se aplică una sau mai multe dintre următoarele situații:

                           (a)

                           caracterizarea juridică a diferitelor etape în care constă acordul este incompatibilă cu conținutul juridic al acordului ca întreg;

                           (b)

                           acordul sau seria de acorduri se derulează într-o manieră care în mod normal nu ar fi utilizată în cadrul unor practici comerciale considerate rezonabile;

                           (c)

                           acordul sau seria de acorduri include elemente care au efectul de a se compensa sau de a se anula reciproc;

                           (d)

                           tranzacțiile încheiate sunt circulare ca natură;

                           (e)

                           acordul sau seria de acorduri conduce la obținerea de avantaje fiscale semnificative, dar acest lucru nu se reflectă în riscurile comerciale asumate de contribuabil sau în fluxurile sale de numerar;

                           (f)

                           profitul preconizat înainte de impozitare este nesemnificativ în comparație cu valoarea avantajelor fiscale scontate.

               4.5.

               În sensul punctului 4.2, scopul unui acord sau al unei serii de acorduri constă în evitarea impozitării în cazul în care, indiferent de orice intenții subiective ale contribuabilului, el eludează obiectul, spiritul și scopul dispozițiilor fiscale care s-ar aplica în mod normal.

               4.6.

               În sensul punctului 4.2, un anumit scop este considerat a fi esențial în cazul în care orice alt scop care este sau ar putea fi atribuit acordului sau seriei de acorduri pare cel mult neglijabil, având în vedere toate circumstanțele cazului.

               4.7.

               Pentru a determina dacă un acord sau o serie de acorduri a condus la un avantaj fiscal, astfel cum se menționează la punctul 4.2, autoritățile naționale sunt invitate să compare valoarea impozitului datorat de un contribuabil, având în vedere acest(e) acord(uri), cu valoarea pe care același contribuabil ar datora-o în aceleași circumstanțe în absența acordului/acordurilor. În acest context, este util să se analizeze dacă apare una sau mai multe dintre următoarele situații:

                           (a)

                           o sumă nu este inclusă în baza de impozitare;

                           (b)

                           contribuabilul beneficiază de o deducere;

                           (c)

                           s-a înregistrat o pierdere fiscală;

                           (d)

                           nu este datorat niciun impozit reținut la sursă;

                           (e)

                           impozitul plătit în străinătate este compensat.

         5.   Acțiuni subsecvente
   Statele membre ar trebui să informeze Comisia cu privire la măsurile luate în conformitate cu prezenta recomandare, precum și cu privire la orice modificări aduse acestor măsuri.
   Comisia va publica un raport privind punerea în aplicare a prezentei recomandări în termen de trei ani de la data adoptării sale.
   6.   Destinatari
   Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2012.

            Pentru Comisie

         Algirdas ŠEMETA

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 310, 25.11.2009, p. 34.

      (2)  JO L 345, 29.12.2011, p. 8.

      (3)  JO L 157, 26.6.2003, p. 49.


title: Recomandarea Consiliului din 14 iulie 2015 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2015

text:
               18.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 272/87

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 14 iulie 2015
   privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2015
   (2015/C 272/23)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 14 iulie 2015, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2). Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)

               La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o Recomandare (3) privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate al Austriei actualizat pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Austriei pentru 2015.

               (4)

               La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Raportul privind mecanismul de alertă, în care Austria nu a fost identificată ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)

               La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, intensificarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări fiscale responsabile și favorabile creșterii.

               (6)

               La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară pentru Austria pentru 2015. În raport s-au evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)

               La 21 aprilie 2015, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               În prezent, Austria este vizată de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în perioada 2014-2016. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune să îmbunătățească treptat deficitul global, la 2,2 % din PIB în 2015 și apoi la 0,5 % din PIB în 2019. Conform programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu – un deficit structural de cel mult 0,45 % din PIB – a fost realizat în 2014, iar guvernul își propune să respecte obiectivul pe termen mediu pe parcursul întregii perioade acoperite de program. Cu toate acestea, soldul structural recalculat indică o abatere de la obiectivul pe termen mediu începând din 2015. Se așteaptă ca ponderea datoriei guvernamentale în PIB să ajungă la un nivel maxim de 86,8 % în 2015, pentru ca apoi să scadă treptat la 79,7 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de stabilitate este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile menite să sprijine, începând cu 2016, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se preconizează că, în 2015, soldul structural va devia cu 0,4 % din PIB de la obiectivul pe termen mediu. Abaterea va fi semnificativă în 2016, având în vedere proiecția privind înrăutățirea soldului structural cu 0,6 % din PIB, în comparație cu ajutarea structurală de 0,3 % din PIB care este necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Acest lucru ar presupune o abatere de aproximativ 0,9 % din PIB de la cerința Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare. În același timp, conform Programului de stabilitate și previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, datoria brută se va menține pe o traiectorie descendentă, respectând regula tranzitorie privind datoria, în 2015 și 2016. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul este de părere că există un risc ca Austria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)

               Relațiile dintre diferitele niveluri de guvernare sunt în continuare complexe și generează pierderi de eficiență în sectoarele vitale din administrația publică. Austria rămâne una dintre țările cu cel mai scăzut nivel al taxelor și impozitelor stabilite la nivel subnațional ca procentaj din PIB. În ciuda acestui nivel scăzut de autonomie fiscală, administrațiile subnaționale au mai multe responsabilități în materie de cheltuieli, precum și responsabilități administrative. Nivelul ridicat de complexitate și necorelarea responsabilităților în materie de venituri și a celor în materie de cheltuieli nu favorizează punerea în aplicare a reformelor de politică ample.

               (10)

               Sustenabilitatea bugetară pe termen lung a sistemului de pensii din Austria este în continuare afectată de deficiențe structurale. Reformele realizate până acum de Austria nu par a fi suficiente pentru a asigura sustenabilitatea bugetară pe termen lung a sistemului. În primul rând, vârsta efectivă de pensionare este în continuare considerabil mai mică decât vârsta legală de pensionare. În al doilea rând, vârsta legală de pensionare a femeilor este cu mult mai mică decât cea a bărbaților și nu va fi majorată până în 2024. În al treilea rând, vârsta legală de pensionare nu este deocamdată corelată cu speranța de viață, care crește în mod constant. Austria a luat unele măsuri în vederea creșterii vârstei efective de pensionare, care în prezent este de 59,7 ani (2014), dar care rămâne sub media de 63,1 ani din UE (2013). Au fost puse în aplicare măsuri menite să reducă posibilitățile de a beneficia de regimurile de pensionare anticipată și de invaliditate, prelungind astfel viața activă. De asemenea, penalitatea aplicată anual pentru pensionarea anticipată a fost majorată, iar perioada de cotizație la sistemul de pensii necesară pentru a putea beneficia de aceste regimuri a fost prelungită. Este în continuare neclar dacă efectele bugetare pozitive preconizate ale acestor măsuri se vor concretiza.

               (11)

               În Austria, cheltuielile pentru îngrijirile medicale se numără printre cele mai ridicate din Uniune. O reformă a sistemului de sănătate care este în curs de desfășurare (2013-2016) vizează stabilizarea acestora ca proporție din PIB începând din 2016. Cu toate acestea, chiar și în cazul în care reformele sunt încununate de succes, sustenabilitatea bugetară și eficiența sistemului de sănătate se confruntă în continuare cu provocări structurale. În prezent, ar trebui luate măsuri care să vizeze perioada de după 2016. De exemplu, un număr mai mare de pacienți ar trebui să fie tratați în unități multidisciplinare de îngrijire primară ambulatorie, iar durata medie de internare pentru tratamentele spitalicești ar trebui redusă și mai mult.

               (12)

               Asigurarea disponibilității pe termen lung a unei forței de muncă calificate în mod corespunzător rămâne o provocare pentru Austria. Rata șomajului, de aproximativ 5,6 %, este printre cele mai scăzute din Uniune, însă potențialul de integrare pe piața muncii al anumitor părți din forța de muncă nu este pe deplin valorificat. Austria a întreprins unele măsuri menite să prelungească viața activă, să faciliteze mai mult participarea pe piața forței de muncă a femeilor și să exploateze mai bine potențialul participanților la piața forței de muncă proveniți din familii de migranți, inclusiv prin îmbunătățirea recunoașterii calificărilor acestora. Cu toate acestea, reformele recente trebuie monitorizate îndeaproape și sunt necesare mai multe măsuri pentru a valorifica pe deplin potențialul de integrare pe piața muncii al acestor grupuri.

               (13)

               La 13 martie 2015, Austria a prezentat o reformă fiscală cuprinzătoare menită să redefinească tranșele și ratele de impozitare pe venitul persoanelor fizice, în special prin reducerea de la 36,5 % la 25 % a cotei de bază pentru impozitul pe venitul persoanelor fizice. Se estimează că facilitatea fiscală se ridică la 4,9 miliarde EUR, în timp ce se preconizează cheltuieli suplimentare în valoare de 300 de milioane EUR pentru a sprijini politica familială și activitățile de cercetare. În cadrul propunerii, reorientarea fiscală va fi finanțată parțial prin combaterea evaziunii fiscale, reducerea cheltuielilor publice, creșterea la 13 % a cotelor reduse de TVA în anumite domenii și creșterea impozitului pe veniturile din capital de la 25 % la 27,5 %. Aceste planuri de reformă sunt, în general, conforme cu recomandările Consiliului din 2014. Este probabil ca acestea să sporească stimulentele pentru încadrarea în muncă a persoanelor cu potențial modest de câștig și a celei de a doua persoane care contribuie la venitul familiei și să favorizeze venitul disponibil. Cu toate acestea, reforma ar trebui să fie pusă în aplicare în așa fel încât să nu afecteze bugetul.

               (14)

               Sistemul școlar din Austria este caracterizat de un număr scăzut de persoane care părăsesc timpuriu școala, cu mult sub media UE. Un sistem puternic și funcțional de educație și formare profesională oferă un număr mare de lucrători cu înaltă calificare. Cu toate acestea, îmbunătățirea rezultatelor sistemului de învățământ și, prin urmare, a capacității de inserție profesională a tinerilor cu o situație socioeconomică precară, în special a celor proveniți din familii de migranți, rămâne o provocare. Evaluarea punerii în aplicare a unui nou sistem de învățământ secundar (Neue Mittelschule) a evidențiat deficiențe care nu au fost încă remediate.

               (15)

               În contextul semestrului european, Consiliul a recomandat în mod constant Austriei să îmbunătățească și să încurajeze concurența în domeniul serviciilor, însă măsurile adoptate până acum au fost limitate. Există în continuare cerințe privind forma juridică, acționariatul și tarifele aplicabile pentru mai multe profesii, ceea ce creează bariere de reglementare în calea accesului pe piață și împiedică profesioniștii sau societățile profesioniste din alte state membre să demareze o afacere în Austria. În contextul exercițiului de evaluare reciprocă, Austria își revizuiește normele privind accesul la profesie și exercitarea de activități profesionale pentru a evalua dacă acestea sunt proporționale și în interesul general. În comparație cu autoritățile din domeniul concurenței din alte state membre, autoritatea federală în domeniul concurenței nu dispune de resursele necesare, ceea ce o împiedică să acționeze mai eficient.

               (16)

               Sectorul bancar din Austria își menține reziliența, dar se confruntă în continuare cu o serie de provocări, atât pe plan național, cât și în ceea ce privește expunerile externe vulnerabile. Capitalizarea sectorului bancar a continuat să se îmbunătățească în 2014, însă persistă presiunile asupra rentabilității băncilor austriece. Cinci dintre cele mai mari șase instituții de credit austriece au trecut testul evaluării cuprinzătoare realizate de BCE în 2014, excepția fiind Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austria a înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea ÖVAG și a Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

               (17)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (18)

               Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (19)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (7). Fiind o țară a cărei monedă este euro, Austria ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a acestor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să evite abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2015 și 2016. Să asigure neutralitatea bugetară a reformei fiscale care vizează reducerea presiunii fiscale asupra veniturilor salariale. Să corecteze necorelarea responsabilităților în materie de finanțare și a celor în materie de cheltuieli pentru diferitele niveluri de guvernare. Să ia măsuri care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, inclusiv prin armonizarea mai devreme a vârstei legale de pensionare pentru femei și bărbați și prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață.

               2.

               Să consolideze măsurile menite să sporească participarea pe piața forței de muncă a lucrătorilor în vârstă și a femeilor, inclusiv prin îmbunătățirea furnizării serviciilor de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung. Să ia măsuri pentru îmbunătățirea nivelului de educație al tinerilor defavorizați.

               3.

               Să elimine obstacolele disproporționate pentru prestatorii de servicii și impedimentele în calea înființării de societăți interdisciplinare.

               4.

               Să ia măsuri pentru combaterea vulnerabilităților potențiale din sectorul financiar în ceea ce privește expunerile externe și calitatea insuficientă a activelor.

      Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. GRAMEGNA

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (3)  Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2014 (JO C 247, 29.7.2014, p. 92).

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (7)  JO C 272, 18.8.2015, p. 98.