title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/21

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/06)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Estonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Estonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Estonia (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, Estonia ar trebui să ia în calcul interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate, ținând seama de implicațiile principiului „eficiența energetică înainte de toate” asupra dimensiunilor referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă a energiei. Contribuția eficienței energetice la reducerea dependenței de importurile de energie și la compensarea impactului reducerii producției de energie electrică din șist bituminos este un element important în acest sens, inclusiv din perspectiva integrării unor ponderi tot mai mari de energie din surse regenerabile și prin prisma asigurării adecvanței viitorului sistem de producere a energiei electrice. Impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie este un alt aspect relevant de luat în calcul. Estonia ar trebui să acorde o atenție deosebită specificării stadiului de punere în aplicare a politicilor și măsurilor și precizării impacturilor acestora, precum și furnizării proiecțiilor referitoare la emisiile de gaze cu efect de seră, defalcate în funcție de sectoarele de politică (sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, sectoarele vizate de partajarea eforturilor și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura). De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Estonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA ESTONIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A clarifica modul în care plănuiește să-și atingă ținta de reducere cu 13 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, inclusiv rolul sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. Acest lucru necesită în special o analiză aprofundată a impactului combinat al politicilor planificate și aplicarea normelor de contabilizare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841.

                  2.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 42 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Estoniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A furniza detalii suplimentare privind măsurile care vizează atingerea țintei orientative pentru sectorul încălzirii și răcirii în temeiul articolului 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a garanta că se instituie măsuri adecvate pentru majorarea ponderii energiei din surse regenerabile în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în proiectul de plan și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice planificate în vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Estoniei. A prevedea măsuri privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001, inclusiv privind simplificarea procedurilor administrative.

                  3.

                  A înălța nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile necesare în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A include în planul final toate politicile și măsurile planificate pentru îndeplinirea obiectivului privind economiile cumulative, cu un calendar realist de punere în aplicare și o evaluare clară a nevoilor de investiții aferente.

                  4.

                  A specifica măsuri pentru asigurarea adecvanței producției de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile, inclusiv măsuri privind răspunsul părții de consum și stocarea.

                  5.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe cu amănuntul mai competitive și de înălțare a nivelului implicării consumatorilor pe piețele cu amănuntul.

                  6.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  7.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările baltice (Estonia, Letonia și Lituania); a le extinde la noi zone și a lărgi sfera geografică pentru a include țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra aspectelor care vizează piața internă a energiei și securitatea energetică, date fiind modificările aduse sistemului de energie electrică pentru a-l adapta la ponderi sporite de energie din surse regenerabile, care vor duce la creșterea importurilor/exporturilor de energie electrică și la o mai mare nevoie de flexibilizare a sistemului, precum și asupra decarbonizării sectorului transporturilor și asupra cercetării.

                  8.

                  A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru modernizarea economiei sale cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii.

                  9.

                  A enumera acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea treptată a subvențiilor energetice, în special a celor pentru combustibilii fosili.

                  10.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea proiecțiilor privind poluanții atmosferici aflate la bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  11.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin evidențierea utilizării măsurilor referitoare la eficiența energetică în scopul atenuării sărăciei energetice, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 277.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1005 final.

         (5)  COM (2019) 506 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 277.

         (7)  SWD(2019) 277.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/56

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/15)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Lituania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 17 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Lituania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Lituania (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Planul final ar trebui să se bazeze pe interacțiunile dintre diferitele politici și măsuri din cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice, politici și măsuri care sunt deja prezentate în ceea ce privește eficiența energetică, energia din surse regenerabile și sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, și ar trebui să prezinte mai multe detalii în legătură cu aceste interacțiuni. Proiectul de plan recunoaște, de asemenea, că măsurile referitoare la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică sunt importante pentru securitatea energetică și ar trebui dezvoltate în continuare în planul final. De asemenea, planul final trebuie să țină seama de rolul dimensiunii referitoare la piața internă și al dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate în ceea ce privește susținerea eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Părți importante ale planului final sunt și luarea în considerare a sinergiilor dintre sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii și Regulamentul privind partajarea eforturilor, precum și a impactului utilizării sporite a biomasei în scop energetic asupra sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Lituania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA LITUANIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A-și dezvolta în continuare strategia pentru atingerea țintei referitoare la gazele cu efect de seră pentru 2030 în ceea ce privește sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, și anume -9 % față de 2005. O astfel de dezvoltare include specificarea rolului sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii pe baza normelor de contabilizare prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/841, precum și definirea mai în detaliu a politicilor planificate.

                  2.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă ponderea de 45 % a energiei din surse regenerabile prevăzută de Lituania pentru 2030 în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A prezenta măsuri în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în proiectul de plan național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A înălța substanțial nivelul de ambiție în ceea ce privește reducerea consumului final de energie și a consumului de energie primară în 2030 și a propune politici și măsuri mai ambițioase care să genereze economii de energie suplimentare care să contribuie la atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A-și exprima contribuția națională în materie de eficiență energetică sub forma unui nivel absolut de consum de energie primară și de consum final de energie în 2030. A furniza informații suplimentare privind politicile și măsurile în materie de eficiență energetică, indicând care vor fi continuate după 2020, ce politici noi vor fi introduse după 2020 și ce impacturi vor avea ele. A avea în vedere, în special, instituirea unor măsuri suplimentare în materie de eficiență energetică, vizând sectorul transporturilor.

                  4.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și adecvanța sistemului de producere de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile, de exemplu măsuri suplimentare privind răspunsul părții de consum și stocarea. A ține seama de contextul regional și de potențialul real al liniilor de interconexiune și al capacităților de producție ale țărilor învecinate, atunci când se evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice.

                  5.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață.

                  6.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  7.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările baltice (Estonia, Letonia și Lituania), prin extinderea lor la noi zone și prin lărgirea sferei geografice pentru a include țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra aspectelor care vizează piața internă a energiei și securitatea energetică, date fiind modificările aduse sistemului de energie electrică pentru a-l adapta la ponderi sporite de energie din surse regenerabile, care vor duce la creșterea importurilor/exporturilor de energie electrică și la o mai mare nevoie de flexibilizare a sistemului, precum și asupra decarbonizării sectorului transporturilor și asupra cooperării regionale în domeniul cercetării.

                  8.

                  A-și extinde analiza privind investițiile necesare pentru modernizarea economiei sale cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă și a furniza detalii suplimentare privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea adecvată la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii.

                  9.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  10.

                  A include o analiză a interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  11.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea obiectivelor și a impacturilor dorite ale politicilor și măsurilor planificate, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1014 final.

         (5)  COM(2019) 515 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/64

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/17)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Ungaria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Ungaria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Ungaria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Deși unele interacțiuni de politică sunt deja reflectate în plan la nivelul obiectivelor, Ungaria ar trebui să dezvolte în continuare în planul său final evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri și să descrie modul în care intenționează să le abordeze. În special, Ungaria ar trebui să detalieze sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă. Interacțiunile dintre producția de energie electrică din surse regenerabile și promovarea electromobilității, pe de o parte, și dezvoltarea rețelei, pe de altă parte, sunt elemente care ar trebui dezvoltate în continuare în planul final. De asemenea, planul final ar trebui să conțină detalii suplimentare privind legătura dintre sporirea preconizată a utilizării biomasei în sectorul încălzirii și răcirii și emisiile contabilizate și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și privind cerințele în materie de sustenabilitate. În sfârșit, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Ungaria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA UNGARIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 23 %, aceasta fiind contribuția Ungariei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a prezenta măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul său și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Ungariei, în special în sectorul încălzirii și răcirii. A stabili măsuri pentru combaterea poverii administrative și măsuri privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A face o distincție clară, în planul final, între politicile și măsurile existente și cele suplimentare și a furniza o evaluare mai cuprinzătoare a impactului inițiativelor planificate și o mai bună estimare a economiilor de energie preconizate.

                  3.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, și strategia pentru asigurarea aprovizionării pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în special în perspectiva extinderii capacității de producție de energie nucleară.

                  4.

                  A prezenta mai în detaliu obiectivele și țintele progresiste referitoare la integrarea pieței și a prevedea politici și măsuri adecvate pentru atingerea lor. A permite, de asemenea, operatorilor de rețea să își recupereze toate costurile justificate și suportate în mod eficient și a da operatorilor de rețea acces la o analiză juridică eficace a deciziilor de reglementare. A stabili strategia și calendarul pentru progresele în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață.

                  5.

                  A cuantifica mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A continua consultarea statelor membre învecinate și cooperarea regională în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitatea în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei) și în contextul Grupului de la Vișegrad, format din Cehia, Ungaria, Polonia și Slovacia. Schimburile regionale s-ar putea concentra asupra unei integrări mai profunde în piața internă, asupra decarbonizării și asupra utilizării energiei din surse regenerabile, precum și asupra cercetării, inovării și competitivității, ținând seama de provocările comune și obiectivele convenite. Este vorba inclusiv despre evaluarea adecvanței sistemului, despre aspectele legate de tranziția justă, despre modificările sistemului energetic necesare pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile și despre alte evoluții preconizate, care ar putea avea un impact asupra interconectării rețelelor de energie electrică și a comerțului în regiune.

                  7.

                  A-și îmbunătăți și extinde analiza referitoare la nevoile de investiții, care în prezent vizează eficiența în construcții, energia din surse regenerabile și electromobilitatea, pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru a-și moderniza economia cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Mai exact, ar trebui abordat impactul asupra populațiilor din regiunile industriale sau mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin prezentarea unei evaluări specifice privind sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1016 final.

         (5)  COM(2019) 517 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/84

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/22)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Portugalia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Portugalia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Portugalia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Portugalia are un set coerent de ținte de reducere a emisiilor pe termen mediu și lung. Pentru a reuși decarbonizarea ambițioasă, Portugalia plănuiește electrificarea economiei sale. Sectorul energiei electrice trebuie dezvoltat în continuare cu ajutorul unor noi capacități de producție a energiei electrice din surse regenerabile, mai ales energie solară, energie eoliană și hidroenergie. Aceste evoluții au implicații semnificative pentru alte dimensiuni ale uniunii energetice, în special pentru dimensiunea referitoare la piața internă și pentru cea referitoare la cercetare, inovare și competitivitate. Planul final trebuie să clarifice sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă și să abordeze legătura cu sărăcia energetică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei perspective de ansamblu cuprinzătoare privind competitivitatea, nu doar a sectoarelor industriale energointensive, ci și a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, prezentarea unei analize concrete a poziției în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unor detalii suplimentare privind interacțiunea cu economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Portugalia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA PORTUGALIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 47 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Portugaliei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), astfel încât să se permită realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include, printre altele, în planul național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a prezenta măsuri în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza informații suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative și a oferi detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A-și înălța semnificativ nivelul de ambiție în ceea ce privește contribuția consumului final de energie, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a găsi politici și măsuri suplimentare care să genereze economii de energie suplimentare până în 2030. A furniza, ca parte a unei evaluări mai detaliate a impacturilor, o cuantificare adecvată a economiilor de energie preconizate ca rezultat al politicilor și măsurilor planificate și a indica modul în care economiile respective ar duce la creșterea contribuțiilor naționale în materie de eficiență energetică.

                  3.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe mai competitive ale energiei electrice și ale gazelor, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață.

                  4.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  5.

                  A intensifica buna cooperare regională actuală cu Spania și Franța. Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în special asupra interconexiunilor transfrontaliere și transregionale. A avea în vedere consolidarea măsurilor legate de cooperarea regională în materie de energie din surse regenerabile și de eficiență energetică.

                  6.

                  A furniza o privire de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru modernizarea economiei cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă, potrivit planului său național de investiții. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea unei evaluări a numărului și a tipului gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică și prin stabilirea unor obiective pentru reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 272.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1021 final.

         (5)  COM(2019) 522 final din 5 iunie 2019.

         (6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 272.

         (7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 272.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/92

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/24)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Slovenia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Slovenia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Slovenia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, Slovenia trebuie să se asigure că sunt incluse, în cazul tuturor dimensiunilor, toate elementele care lipsesc din proiect, cum ar fi scenariul bazat pe măsurile existente, evaluarea impactului și nevoile de investiții. Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de interconexiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate, în special de: sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Alte elemente importante de inclus în planul final sunt: o evaluare a probabilității ca politicile existente să asigure reducerea utilizării combustibililor fosili în sectorul energetic și informații privind funcționarea pieței energiei. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, cu evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație. Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unei interacțiuni mai bune cu economia circulară și prin evidențierea potențialului acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Slovenia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA SLOVENIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A specifica politici și măsuri suplimentare eficiente din punctul de vedere al costurilor, mai ales referitoare la clădiri, în vederea atingerii țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 15 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, precum și în vederea îndeplinirii angajamentului corespunzător, prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8), ca emisiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură să nu depășească absorbțiile.

                  2.

                  A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 37 %, aceasta fiind contribuția Sloveniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999 și după luarea în considerare în mod adecvat a circumstanțelor și constrângerilor naționale relevante. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza măsuri concrete privind simplificarea procedurilor administrative și cadre favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A înălța substanțial nivelul de ambiție în vederea reducerii consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A-și preciza contribuția în ceea ce privește consumul final de energie. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A indica politici și măsuri pentru întreaga perioadă 2021-2030, inclusiv impactul acestora în ceea ce privește economiile de energie preconizate și calendarul de punere în aplicare.

                  4.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea.

                  5.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive.

                  6.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2023-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  7.

                  A desfășura o procedură aprofundată de consultare cu țările învecinate și cu alte state membre, pentru a promova îndeplinirea obiectivului uniunii energetice în mod optim din punctul de vedere al costurilor. A explora mai în profunzime potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice.

                  8.

                  A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru modernizarea economiei sale cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (11).

                  9.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  10.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate.

                  11.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, în special din perspectiva renunțării treptate la energia electrică pe bază de cărbune. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea evaluării în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 271.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1023 final.

         (5)  COM (2019) 524 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 271.

         (7)  SWD(2019) 271.

         (8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

         (9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (10)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

         (11)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 19 martie 2020 către Consiliul Uniunii Europene privind auditorii externi ai Latvijas Banka (BCE/2020/14) 2020/C 98/01

text:
               25.3.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 98/1

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
      din 19 martie 2020
      către Consiliul Uniunii Europene privind auditorii externi ai Latvijas Banka (BCE/2020/14)
      (2020/C 98/01)
      CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
      având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
      întrucât:

                  (1)

                  Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

                  (2)

                  Mandatul actualilor auditori externi ai Latvijas Banka va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2019. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2020.

                  (3)

                  Latvijas Banka a selectat SIA Ernst & Young Baltic drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2020-2024,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      Se recomandă desemnarea SIA Ernst & Young Baltic drept auditor extern al Latvijas Banka pentru exercițiile financiare 2020-2024.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 19 martie 2020.

               Președinta BCE

            Christine LAGARDE