title: P6_TA(2007)0482#Relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Serbia#Recomandarea Parlamentului European din 25 octombrie 2007 adresată Consiliului privind relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Serbia (2007/2126(INI))

text:
C 263 E/626                                        Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                              RO           16.10.2008

Joi, 25 octombrie 2007

              2.    este de părere că, în cadrul Măsurii specifice 2007 pentru Irak, Comisia își depășește competenţele de
              executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, prin faptul că alege drept unul dintre domeniile
              de intervenţie „Studiul de fezabilitate pentru zăcămintele de gaze de la Akkas”, al cărui obiectiv principal este
              „să examineze condiţiile de exploatare a zăcămintelor de gaze de la Akkas în vestul Irakului, în vederea
              conectării producţiei de acolo cu reţeaua siriană de conducte de gaz”, și, în continuare, „să integreze, dacă
              este posibil, acest proiect în lucrările proiectului euro-arab Mashrek al pieţei gazului”; subliniază faptul că
              „studiul va lua în considerare interesul manifestat de către vecinii Mashrekului și ai UE cu privire la inte-
              grarea producţiei puţurilor de gaze în piaţa gazului Euro-Mashrek” și că „această integrare va însemna, pen-
              tru producţia realizată la Akkas, deschiderea spre o însemnată piaţă potenţială și va permite o primă inte-
              grare a gazului din Irak în piaţa regională și cea europeană” și consideră, prin urmare, că acest obiectiv nu
              este în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, întrucât
              obiectivul principal al măsurii speciale propuse nu îl reprezintă eradicarea sărăciei, iar obiectivele enunţate
              nu îndeplinesc criteriile pentru AOD stabilite de către OCDE/CAD;

              3.    invită Comisia să își retragă sau să modifice proiectul de decizie de stabilire a unei Măsuri specifice
              2007 pentru Irak și să prezinte Comitetului de gestionare a ICD un nou proiect de decizie, care să respecte
              întrutotul dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1905/2006;

              4.    încredinţează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului și Comisiei, reprezen-
              tanţilor statelor membre în Comitetul de gestionare a ICD, precum și guvernelor și parlamentelor statelor
              membre.

              P6_TA(2007)0482

              Relaţiile dintre Uniunea Europeană și Serbia

              Recomandarea Parlamentului European din 25 octombrie 2007 adresată Consiliului privind relaţiile
                                  dintre Uniunea Europeană și Serbia (2007/2126(INI))

              Parlamentul European,

              — având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Jelko Kacin în numele
                grupului ALDE, privind relaţiile dintre Uniunea Europeană și Serbia (B6-0202/2007),

              — având în vedere rezoluţia sa din 29 septembrie 2005 privind apărarea pluralităţii etnice în Voivodina (1),

              — având în vedere raportul din 2 martie 2005 privind misiunea de anchetă al delegaţiei sale în Voivodina
                și Belgrad,

              — având în vedere faptul că Republica Serbia a fost declarată succesoare a Uniunii statale Serbia și Munte-
                negru, în urma referendumului din Muntenegru din 21 mai 2006 prin care s-a decis independenţa,

              — având în vedere noua constituţie a Serbiei adoptată prin referendum la 28 și 29 octombrie 2006,

              — având în vedere Raportul de progrese al Comisiei pentru 2006 privind Serbia din 8 noiembrie 2006
                (SEC(2006)1389),

              (1) JO C 227 E, 21.9.2006, p. 620.
 ---pagebreak--- 16.10.2008         RO                             Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                           C 263 E/627

                                                                                Joi, 25 octombrie 2007

             — având în vedere aderarea Serbiei la Parteneriatul pentru pace al NATO, la 14 decembrie 2006,

             — având în vedere rezultatul alegerilor parlamentare sârbe din 21 ianuarie 2007,

             — având în vedere hotărârea Curţii Internaţionale de Justiţie (CIJ) din 26 februarie 2007 în cauza Bosnia-
               Herţegovina c. Serbiei și Muntenegrului,

             — având în vedere Avizul nr. 405/2006 din 19 martie 2007 al comisiei de la Veneţia a Consiliului Europei
               privind noua constituţie a Serbiei,

             — având în vedere formarea la Belgrad, la 15 mai 2007, a unui nou guvern,

             — având în vedere cele cinci obiective cheie ale noului guvern sârb prezentate pe 15 mai 2007,

             — având în vedere reluarea, la 13 iunie 2007, a negocierilor pentru un Acord de stabilizare și asociere
               (ASA) între UE și Serbia,

             — având în vedere concluziile privind Balcanii occidentali ale Consiliului Afaceri Generale din 12 februarie
               și 18 iunie 2007,

             — având în vedere raportul din 18 iunie 2007 al Procurorului general al Tribunalului Penal Internaţional
               pentru fosta Iugoslavie (TPI) adresat Consiliul de Securitate al ONU privind cooperarea Serbiei cu TPI,

             — având în vedere schimbul de opinii cu Procurorul general al TPI în cadrul reuniunii Comisiei pentru
               afaceri externe a Parlamentului din 26 iunie 2007,

             — având în vedere acordul dintre UE și Serbia privind aplicarea corectă a drepturilor de proprietate în
               vederea realizării stabilităţii politice și economice,

             — având în vedere articolul 114 alineatul (3) și articolul 90 din Regulamentul său de procedură,

             — având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0325/2007),

             A. întrucât viitorul Serbiei este legat de Uniunea Europeană;

             B.   întrucât Serbia este un factor important de stabilitate și prosperitate în regiune, iar perspectiva aderării
                  la Uniunea Europeană oferă un stimulent major pentru reforme;

             C. întrucât Serbia este semnatară a Acordului de Liber Schimb Central European (CEFTA) și a încheiat
                recent negocierile tehnice privind ASA; întrucât aderarea Serbiei la OMC poate fi încheiată înainte de
                2008;

             D. întrucât 70 % dintre sârbii care au votat sunt în favoarea aderării la Uniunea Europeană și două treimi
                dintre cetăţeni au votat partide aparţinând taberei democratice;

             E.   întrucât Serbia are un nou guvern care este pro-european și favorabil reformelor;

             F.   întrucât reluarea cu succes a negocierilor pentru ASA ar putea servi drept un nou exemplu al schimbă-
                  rilor pozitive din Balcanii occidentali, sub influenţa, între altele, a UE;
 ---pagebreak--- C 263 E/628                                          Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                RO           16.10.2008

Joi, 25 octombrie 2007

              G. întrucât s-au depus și ar trebui depuse în continuare eforturi autentice pentru a depăși disensiunile și
                 atitudinile din trecut și pentru a promova un viitor european pentru cetăţenii din Serbia,

              H. întrucât, în 2006, economia sârbă a cunoscut o creștere puternică (aproximativ 5, 8 %) și un volum
                 sporit de investiţii străine directe; întrucât rămân totuși preocupări privind deficitul de cont curent, care
                 continuă să crească, și rata ridicată a șomajului (aproximativ 20, 9 % în 2006);

              I.   întrucât, în Serbia, corupţia rămâne o problemă serioasă și indicele de percepţie al corupţiei stabilit de
                   Transparency International pentru 2006 acordă Serbiei o medie de 3, 0 puncte (pe o scară de la 0
                   „foarte corupt” la 10 „foarte curat”);

              J.   întrucât doi dintre cei șase inculpaţi aflaţi în libertate acuzaţi de crime de război și urmăriţi de TPI au
                   fost recent arestaţi și transferaţi la Haga, iar ceilalţi patru, inclusiv Ratko Mladić și Radovan Karadzic,
                   sunt încă în libertate;

              K. întrucât opinia publică din Serbia nu este suficient de bine informată despre amploarea crimelor comise
                 în războaiele recente, în special în Srebrenica;

              L.   întrucât războaiele din Iugoslavia au transformat profund structura socială a Serbiei și au provocat, între
                   altele, emigrarea unei părţi considerabile a elitei politice și intelectuale, precum și un aflux de refugiaţi și
                   de persoane strămutate intern, precum și întoarcerea veteranilor traumatizaţi de violenţele anilor 1990;

              M. întrucât destrămarea Iugoslaviei a avut consecinţe devastatoare, în ceea ce privește pierderile de vieţi
                 omenești și suferinţa umană, făcând, astfel, din reconcilierea interetnică un factor de o importanţă
                 covârșitoare pentru asigurarea stabilităţii în regiune,

              1.   consideră că Serbia merită laude deosebite pentru soluţionarea pașnică, de-a lungul anului trecut, a
              unor provocări dificile, inclusiv dizolvarea Uniunii statale Serbia și Muntenegru, organizarea de alegeri par-
              lamentare libere și echitabile, precum și formarea unui nou guvern pro-european;

              2.    salută încheierea negocierilor tehnice pentru un ASA între guvernul sârb și UE, după o întrerupere de
              13 luni; încurajează ambele părţi să facă toate demersurile necesare pentru a evita orice întârziere tehnică
              înainte desemnarea acordului, astfel încât semnarea să poată avea loc înainte de sfârșitul anului 2007; con-
              sideră semnarea ASA drept o etapă importantă pe calea aderării la UE;

              3.    salută dorinţa guvernului sârb de a coopera cu TPI, fapt care deschide calea unei viitoare cooperări cu
              UE; insistând totodată asupra necesităţii ca această colaborare să ducă, în scurt timp, la rezultate suplimen-
              tare;

              4.    ia act de prezentarea făcută de procurorul general al TPI, Carla Del Ponte, Consiliului Afaceri Generale
              și Relaţii Externe al UE, care s-a reunit la Luxemburg la 15 octombrie 2007; solicită Serbiei să soluţioneze
              problemele rămase încă nerezolvate privind cooperarea deplină cu TPI în ceea ce privește viitoarea vizite a
              dnei Del Ponte la Belgrad; invită Comisia să iniţieze ASA fără întârziere, după soluţionarea acestor probleme;

              5.     felicită Serbia pentru progresele recente, realizate în cooperarea cu TPI, care au făcut posibilă reluarea
              negocierilor pentru ASA și care au permis Procurorului general al TPI, Carla Del Ponte, să facă o evaluare
              pozitivă a cooperării Serbiei cu tribunalul; salută arestarea și transferarea la Haga a lui Zdravko Tolimir și a
              lui Vlastimir Đorđević, asigurarea dată procurorului Carla Del Ponte de către prim-ministrul Kostunica că
              „sunt probabile și alte arestări” (inclusiv a fostului general al sârbilor bosniaci, Ratko Mladic), precum și
              crearea unor structuri noi destinate centralizării tuturor activităţilor care vizează arestarea criminalilor aflaţi
              în libertate, inclusiv transparenţa sporită a Consiliului naţional de securitate; salută cooperarea dintre auto-
              rităţile din Serbia, Bosnia-Herţegovina și Muntenegru pentru facilitarea recentelor transferuri la Haga;
 ---pagebreak--- 16.10.2008         RO                              Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                           C 263 E/629

                                                                                Joi, 25 octombrie 2007

             6.    reamintește Serbiei că semnarea ASA este condiţionată de cooperarea deplină cu TPI și că aceasta ar
             trebui să ducă la arestarea și transferarea tuturor acuzaţilor rămași în libertate, luând totodată act de faptul
             că arestările recente dovedesc că autorităţile sârbe sunt capabile să-i localizeze și să-i reţină pe criminalii de
             război acuzaţi; subliniază că o colaborare deplină cu TPI nu este doar o obligaţie internaţională, ci și un pas
             decisiv către o reconciliere durabilă în regiune; în acest scop, invită parlamentul sârb să își respecte angaja-
             mentele care decurg din mai sus-amintita hotărâre a CIJ și să adopte o declaraţie în care să denunţe geno-
             cidul din Srebrenica;

             7.   consideră, având în vedere calendarul privind închiderea TPI, care preconizează finalizarea proceselor
             până în 2008, că ar trebui să se ia în considerare extinderea mandatului TPI, în cazul în care criminalii de
             război acuzaţi vor fi arestaţi după data respectivă;

             8.    constată că acordul de compromis realizat în cadrul Consiliului European de la Bruxelles din 21-22
             iunie 2007 deschide calea pentru punerea în aplicare, până în 2009, a unui temei juridic reînnoit a Uniunii
             Europene, care va crea cadrul instituţional necesar pentru viitoare extinderi și va permite UE și Serbiei să
             dinamizeze procesul de aderare pe baza dezvoltării și meritelor Serbiei;

             9.   consideră că determinarea statutului final al provinciei Kosovo va consolida stabilitatea în regiunea
             Balcanilor occidentali și va facilita integrarea regiunii în Uniunea Europeană;

             10.     constată cu satisfacţie că, începând cu 2000, Serbia a înregistrat progrese economice semnificative, cu
             o rată de creștere medie anuală de 5 %; observă totuși că, potrivit evaluării FMI, acest fapt nu s-a tradus prin
             reducerea sărăciei sau a ratei ridicate a șomajului (care depășește 20 %); consideră că soluţionarea acestor
             probleme reprezintă o provocare fundamentală pentru noul guvern; prin urmare, îndeamnă guvernul sârb să
             își ia un angajament mai ferm privind crearea locurilor de muncă și reducerea sărăciei și să adopte măsuri
             concrete care să garanteze o dezvoltare economică mai echilibrată în toate districtele ţării, acordându-se o
             atenţie deosebită părţilor slab dezvoltate din sud-estul și din estul ţării;

             11.      consideră că dezvoltarea în continuare a structurilor și procedurilor administrative poate spori încre-
             derea în statul de drept, consolida economia de piaţă și stimula creșterea economică în Serbia; invită auto-
             rităţile sârbe să îmbunătăţească climatul economic pentru investiţiile străine, precum și transparenţa în
             relaţiile comerciale;

             12.      constată cu satisfacţie că Serbia are o nouă constituţie care conţine dispoziţii pozitive privind drep-
             turile omului; cu toate acestea, observă că se impune îmbunătăţirea cadrului juridic pentru protecţia mino-
             rităţilor; este preocupat de anumite dispoziţii problematice privind, între altele, procedura de numire, pro-
             movare și demitere a judecătorilor și procurorilor, precum și de lipsa unei consultări publice adecvate sau a
             unor dezbateri parlamentare în procesul de elaborare a legilor; invită autorităţile sârbe să ia în considerare
             extinderea sferei de aplicare a descentralizării teritoriale, în special în ceea ce privește Voivodina;

             13.     subliniază că este important să se asigure că asistenţa UE este oferită într-o manieră care să ţină
             seama de structura teritorială și administrativă actuală a Serbiei, precum și de structura etnică și de relaţiile
             economice și culturale tradiţionale din teritoriile vizate, cu implicarea deplină a autorităţilor locale și regio-
             nale; invită Comisia, Consiliul și comisiilor sale competente să monitorizeze îndeaproape organizarea regiu-
             nilor de nivel NUTS 2 în Serbia;

             14.    felicită Serbia pentru transparenţa sporită a activităţii guvernului și parlamentului, precum și pentru
             buna sa capacitate administrativă; felicită Serbia pentru adoptarea Legii bugetului pentru 2007 și pentru
             alegerea unui mediator și a unui comisar pentru informare publică; precum și a unui guvernator al Băncii
             Naţionale a Serbiei și a membrilor Consiliului Instituţiei de stat de audit; regretă că numirea judecătorilor
             Curţii Constituţionale este încă în curs de desfășurare;
 ---pagebreak--- C 263 E/630                                         Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                              RO           16.10.2008

Joi, 25 octombrie 2007

              15.     este ferm convins că o problemă esenţială în domeniul drepturilor omului este găsirea unor soluţii
              durabile pentru refugiaţi și persoanele strămutate intern, în special pentru că Serbia găzduiește încă foarte
              mulţi refugiaţi, majoritatea din Croaţia și o parte din Bosnia-Herţegovina, și persoane strămutate intern
              provenite din Kosovo; regretă profund faptul că nu s-a respectat termenul stabilit în declaraţia de la Sarajevo
              privind returnarea refugiaţilor și despăgubirea pentru proprietăţi, care a fost semnată la 31 ianuarie 2005 de
              Croaţia, Bosnia-Herţegovina și Serbia — Muntenegru și care prevedea soluţionarea până la sfârșitul anului
              2006 a tuturor problemele nerezolvate, precum și faptul că, de atunci, nu s-au realizat decât progrese
              reduse;

              16.     invită, prin urmare, guvernul sârb să își continue eforturile de punere în aplicare a Declaraţiei de la
              Sarajevo, inclusiv prin adoptarea unui cadru juridic clar care să acopere, între altele, dreptul de întoarcere la
              locul de origine și dreptul la despăgubire pentru proprietăţi; îndeamnă UE, statele sale membre și comuni-
              tatea internaţională să apere în continuare drepturile refugiaţilor și să ofere un sprijin neîntrerupt ţărilor
              respective, inclusiv prin alocarea unor resurse financiare suficiente în acest scop; subliniază faptul că inte-
              grarea sau reinstalarea persoanelor strămutate intern și a refugiaţilor nu ar trebui să modifice în mod con-
              siderabil echilibrul etnic iniţial al unei zone sau al unei regiuni; în acest sens, atrage atenţia asupra Con-
              venţiei-cadru a Consiliului Europei din 1 februarie 1995 privind protecţia minorităţilor;

              17.      recunoaște progresele realizate în lupta împotriva crimei organizate și corupţiei, progrese care au dus
              recent la numeroase arestări importante, constatând, de asemenea, că, în special în cadrul poliţiei și al
              justiţiei, corupţia rămâne o problemă serioasă și că anchetele oficiale în cazurile de corupţie par a avea
              deseori motivaţii politice; subliniază că un obstacol major în atragerea unui volum sporit de investiţii străine
              îl reprezintă corupţia și invită guvernul sârb să pună în aplicare o strategie globală de combatere a corupţiei;
              consideră că lupta împotriva crimei organizate trebuie consolidată;

              18.     salută finalizarea transferului de competenţe în materie de protecţie a frontierelor de la armată către
              poliţie drept un pas fundamental către respectarea normelor comunitare; îndeamnă Consiliul și Comisia să
              încurajeze în continuare guvernul sârb să realizeze o reformă substanţială a poliţiei, a serviciilor de securitate
              și a armatei, inclusiv prin măsuri de asigurare a unui control civil sporit asupra armatei; consideră că, în
              cadrul reformei poliţiei, trebuie să se ia în considerare, în regiunile în care locuiesc importante populaţii
              minoritare, necesitatea existenţei unor forţe de poliţie care să vorbească limba minorităţilor;

              19.     consideră că promovarea statului de drept și stricta punere în aplicare a dispoziţiilor legale trebuie să
              fie una dintre principalele priorităţi ale guvernului; salută măsurile de reformă judiciară luate până în pre-
              zent, dar subliniază importanţa continuării acestui proces, în special în ceea ce privește rapiditatea procese-
              lor, protecţia martorilor, prevenirea corupţiei și independenţa judecătorilor; regretă lipsa de funcţionalitate a
              Curţii Constituţionale, și subliniază faptul că aceasta nu este propice dezvoltării democraţiei și legislaţiei
              democratice în Serbia;

              20.    salută finalizarea procesului asasinării prim-ministrului Zoran Đinđić și sprijină o iniţiativă recentă a
              parchetului special de a dezvălui motivele politice din spatele asasinatului;

              21.     salută activitatea procurorului sârb pentru crime de război, dar regretă faptul că procesele naţionale
              pentru crime de război sunt subminate de lipsa transparenţei și a voinţei politice de a descoperi în ierarhia
              militară, dincolo de autorii direcţi, persoanele care au dat ordinele; consideră că sentinţele impuse de tribu-
              nalul sârb pentru crime de război celor patru membri ai grupului paramilitar Scorpionii pentru execuţia a
              șase musulmani din Srebrenica nu au reflectat atrocitatea crimei; ia act de faptul că președintele Serbiei și-a
              exprimat public regretul faţă de durata scurtă a sentinţelor pronunţate;

              22.     consideră că cetăţenii Serbiei au dreptul să afle adevărul despre recentele politici de război și genoci-
              dul comis în numele lor și să cunoască autorii crimelor de război; consideră că Serbia trebuie să își recon-
              sidere, cu sinceritate, trecutul recent pentru a putea progresa și că acceptarea trecutului face parte integrantă
              din calea reconcilierii cu vecinii Serbiei; invită guvernul să redeschidă lucrările Comisiei pentru adevăr și
              reconciliere înfiinţate în 2001, în special pentru a promova un climat pozitiv în acele părţi ale ţării care
              au avut cel mai mult de suferit în urma conflictului interetnic; îndeamnă Comisia să promoveze iniţiative
              care favorizează contactele interumane în regiune și să aloce, proporţional, mai multe fonduri în acest scop;
 ---pagebreak--- 16.10.2008         RO                               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                             C 263 E/631

                                                                                Joi, 25 octombrie 2007

             23.   salută scuzele adresate de președintele Serbiei cetăţenilor croaţi pentru crimele de război comise în
             numele Serbiei în timpul războiului recent; consideră că aceste scuze sunt expresia unei maturităţi politice
             deosebite și a unei conduceri democratice și că reprezintă dovada concretă a hotărârii guvernului actual de a
             urma o politică de prietenie și cooperare cu ţările învecinate;

             24.     consideră că reconcilierea și justiţia sunt indispensabile pentru stabilitatea și dezvoltarea tuturor ţări-
             lor din regiune, precum și pentru integrarea lor în Uniunea Europeană; îndeamnă ţările învecinate Serbiei să
             urmeze acest model și să condamne orice manifestare de intoleranţă etnică și de rasism care se manifestă pe
             teritoriile lor;

             25.    consideră că UE și statele sale membre ar trebui să iniţieze și să sprijine programe de consiliere
             psiho-socială destinate în principal, dar nu exclusiv, femeilor și copiilor traumatizaţi de experienţele trăite
             înaintea și în timpul războiului;

             26.     salută recenta cooperare dintre Belgrad și Pristina în căutarea persoanelor dispărute în timpul con-
             flictului din Kosovo, în special eforturile comune depuse recent în districtul Raška; invită guvernul sârb să
             publice un raport privind Mačkatica;

             27.     invită Consiliul și Comisia Europeană să aloce Comisiei internaţionale pentru persoane dispărute
             (ICMP) suficiente resurse financiare, pentru a permite acestei organizaţii să își finalizeze, până în 2010,
             activitatea de identificare a tuturor persoanelor dispărute pe teritoriul fostei Iugoslavii; consideră că activita-
             tea ICMP contribuie în mare măsură la procesul de promovare a adevărului, justiţiei și reconcilierii în
             regiune;

             28.     constată că, potrivit unui sondaj efectuat în 2004 de Strategic Marketing Agency pentru Uniunea stu-
             denţilor din Serbia, 70 % dintre studenţii sârbi nu au călătorit niciodată în afara ţării; salută iniţiativele de a
             oferi studenţilor sârbi posibilităţi de studiu în ţări ale UE; invită statele membre să caute noi modalităţi de
             interacţiune cu populaţia sârbă;

             29.     constată că Serbia contribuie în mod activ la cooperarea regională și la relaţiile de bună vecinătate,
             participând la numeroase iniţiative regionale cum ar fi Pactul de stabilitate/Consiliul de cooperare regională
             și CEFTA; invită Serbia să joace în continuare un rol responsabil în regiune; subliniază faptul că este în
             interesul Serbiei să dezvolte și să menţină relaţii bune cu partenerii săi regionali, să intensifice o cooperare
             transfrontalieră eficientă, utilizând integral potenţialul minorităţilor naţionale din zonele de frontieră, pre-
             cum și să participe activ la proiectele de infrastructură bilaterale, regionale și europene; reiterează faptul că
             viitorul tuturor ţărilor din regiune este legat de UE;

             30.    încurajează guvernul sârb să promoveze relaţii de bună vecinătate cu Bosnia-Herţegovina;

             31.    îndeamnă guvernul sârb să continue dialogul privind problemele legate de frontiere cu vecinii săi din
             sud-estul Europei, dat fiind faptul că nu fost stabilite încă delimitări teritoriale între Serbia și Croaţia și între
             Serbia și Bosnia-Herţegovina;

             32.     felicită Serbia pentru îmbunătăţirea relaţiilor interetnice, în special în Voivodina, unde s-a înregistrat o
             reducere — însă nu o încetare totală — a incidentelor interetnice; invită autorităţile sârbe să ia măsuri
             suplimentare pentru promovarea dezvoltării minorităţilor naţionale într-o Voivodină multi-etnică, pentru
             încurajarea coexistenţei lor pașnice și pentru garantarea faptului că poliţia, sistemul judiciar și alte organisme
             de stat acţionează într-o manieră neutră din punct de vedere etnic și, în scopul creării în rândul populaţiei a
             încrederii necesare în aceste instituţii, să asigure reflectarea adecvată a compoziţiei etnice în rândul persona-
             lului acestor instituţii; în plus, invită autorităţile sârbe să gestioneze cu precauţie orice potenţial aflux de
             refugiaţi, pentru a nu perturba echilibrul etnic, cultural, religios, economic și politic în regiune, în vederea
             garantării integrării lor cu succes într-un mediu multicultural; subliniază importanţa deosebită a programelor
             destinate promovării toleranţei între comunităţi, în special în Voivodina; consideră că și aceste programe
             necesită finanţare din partea Uniunii Europene;
 ---pagebreak--- C 263 E/632                                         Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                              RO           16.10.2008

Joi, 25 octombrie 2007

              33.    constată cu satisfacţie că partidele albaneze din Valea Preševo au participat, pentru prima dată într-un
              deceniu, la recentele alegeri și că minorităţile sunt reprezentate atât în cadrul puterii legislative, cât și în
              cadrul celei executive; consideră că regiunea Sandžak constituie, în continuare, un motiv de îngrijorare
              deosebită și invită guvernul să coopereze cu actorii politici locali în vederea elaborării de politici pentru a
              stopa intensificarea radicalizării și diviziunilor în cadrul comunităţii;

              34.     salută faptul că în bugetul pentru 2007 au fost alocate fonduri pentru proiecte legate în mod direct
              de Decada de integrare a romilor; cu toate acestea, este preocupat de lipsa generalizată a unei strategii
              politice sistematice privind îmbunătăţirea existenţei și condiţiilor de viaţă a romilor, inclusiv a persoanelor
              strămutate intern și a repatriaţilor și de discriminarea continuă la care este supusă comunitatea romilor;

              35.     invită guvernul sârb să pună pe deplin în aplicare, atât pe plan financiar cât și instituţional, planurile
              naţionale de acţiune pentru punerea în practică a Decadei de integrare a romilor, în vederea identificării
              unor soluţii practice și durabile în favoarea comunităţii romilor; reamintește Serbiei că adoptarea unei legis-
              laţii exhaustive împotriva discriminării și repatrierea durabilă a romilor care trăiesc încă în tabere sunt
              enumerate printre priorităţile parteneriatului european cu Serbia;

              36.     ia act de înfiinţarea unei Agenţii pentru drepturile omului și ale minorităţilor, aflată sub autoritatea
              directă a prim-ministrului, care înlocuiește fostul minister al drepturilor omului și ale minorităţilor din
              cadrul Uniunii Statale; invită prim-ministrul să urmărească o politică coerentă și activă privind minorităţile
              și să garanteze că drepturile omului și ale minorităţilor ocupă un loc prioritar pe ordinea de zi a guvernului;
              salută faptul că noua constituţie sârbă oferă o bază constituţională consiliilor naţionale ale minorităţilor
              etnice și solicită adoptarea unei noi legislaţii destinate unei mai bune reglementări a statutului, activităţii și
              alegerii acestor consilii; speră că această legislaţie va oferi un cadru juridic îmbunătăţit pentru protecţia
              drepturilor minorităţilor și integrarea tuturor minorităţilor naţionale în structurile de stat;

              37.    salută adoptarea unei strategii naţionale exhaustive privind combaterea traficului de fiinţe umane, dar
              îndeamnă guvernul sârb să fie mai ferm în judecarea cazurilor și să garanteze că traficanţii primesc și
              execută pedepse cu închisoarea adecvate în funcţie de natura delictelor;

              38.    consideră că transformarea Radioteleviziunii Serbiei (RTS) într-un serviciu public reprezintă un pro-
              gres, dar atrage atenţia asupra lipsei dezbaterilor publice privind modificările aduse Legii radiodifuziunii și
              asupra deficienţelor în procedura de numire a membrilor consiliului de administraţie al RTS; atrage atenţia și
              asupra necesităţii elaborării de norme deplin democratice privind alocarea drepturilor de difuzare pentru
              radio și televiziune și, în special, privind posibilitatea de a contesta deciziile autorităţii de reglementare;
              regretă profund faptul că nu s-a realizat niciun progres în elucidarea cazurilor de asasinare a unor jurnaliști
              și deplânge recenta tentativă de asasinat a unui cunoscut jurnalist de investigaţii care ancheta asupra crime-
              lor de război și a crimei organizate; solicită autorităţilor competente să descopere autorii și să desfășoare o
              anchetă amănunţită asupra acestei crime;

              39.     constată existenţa unui sector ONG bine dezvoltat și salută eforturile autorităţilor de a se consulta cu
              sectorul civil, îndeosebi memorandumul special de cooperare semnat de Oficiul sârb pentru integrare euro-
              peană și de ONG-uri, precum și Consiliul pentru relaţiile cu societatea civilă, înfiinţat de președintele Serbiei
              și Consiliul pentru afaceri externe, înfiinţat de ministrul sârb al afacerilor externe, cât și includerea unor
              reprezentaţi ai ONG-urilor în Consiliul de stat pentru integrare europeană, prezidat de prim-ministru; invită
              parlamentul sârb să adopte măsuri legislative pentru îmbunătăţirea situaţiei juridice a organizaţiilor societăţii
              civile;

              40.     condamnă campaniile de denigrare a reprezentanţilor societăţii civile care critică guvernul sau atrag
              atenţia asupra unor chestiuni sensibile cum ar fi crimele de război; deplânge o serie recentă de atacuri
              politice și avertizează că discursurile de incitare la ură vizând activiști pentru drepturile omului, jurnaliști
              și politicieni devin tot mai frecvente în mass-media și în viaţa politică;

              41.     salută semnarea la 18 septembrie 2007 a acordurilor privind facilitarea regimului de vize și readmisia
              și îndeamnă Consiliul să garanteze intrarea lor în vigoare până la sfârșitul anului 2007; salută adoptarea
              Legii privind documentele de călătorie și constată că legile privind azilul, frontierele de stat și regimul
              străinilor sunt în momentul actual în curs de adoptare; invită Consiliul să stabilească, cu sprijinul Comisiei,
 ---pagebreak--- 16.10.2008         RO                              Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                           C 263 E/633

                                                                                Joi, 25 octombrie 2007

             un plan concret pentru o circulaţie fără viză și să adopte măsuri de sprijin destinate a spori posibilităţile de a
             călători pentru un număr mai mare de cetăţeni, în special pentru tineri; subliniază importanţa mobilităţii
             pentru dezvoltarea politică și economică a Serbiei, deoarece aceasta oferă oamenilor posibilitatea de a
             dobândi experienţă directă în ceea ce privește UE și facilitează procesul de integrare a Serbiei în Uniunea
             Europeană; solicită o participare sporită la proiectele de învăţare continuă și de schimburi culturale; invită
             Consiliul să ia în considerare crearea unui sistem comun de gestionare a cererilor de viză, care să ușureze
             sarcina consulatelor celor mai ocupate și să garanteze faptul că cererile sunt procesate în termene rezonabile;

             42.     consideră că reforma sistemului educativ nu este doar un imperativ, ci și singura modalitate, pentru
             Serbia, de a crea un nou sistem de valori pentru tinerele generaţii în cadrul actualului proces de democrati-
             zare;

             43.      invită Consiliul, Comisia și toate statele membre să depună eforturi concertate pentru sporirea vizi-
             bilităţii Uniunii Europene în Serbia și îndeamnă Comisia să evite noi întârzieri în angajarea personalului
             pentru biroul delegaţiei sale, inclusiv a experţilor care să asigure gestionarea fondurilor IPA (Instrumentul
             de asistenţă pentru preaderare);

             44.    invită Comisia pentru afaceri externe și Subcomisia sa pentru drepturile omului să continue să urmă-
             rească îndeaproape situaţia din Voivodina, pe baza concluziilor cuprinse în raportul privind misiunea de
             anchetă a Parlamentului în Voivodina;

             45.    invită autorităţile sârbe să adopte de urgenţă, după modelul celor din alte ţări, legi privind restituirea
             proprietăţii care să prevadă, atunci când este cazul, rambursarea costurilor reale, în locul obligaţiunilor
             guvernamentale;

             46.    invită noile state membre să joace un rol activ în evoluţia Serbiei către UE, permiţându-i să benefi-
             cieze de experienţa lor în privinţa reformelor;

             47.   invită autorităţile sârbe să continue apropierea la legislaţia și standardele comunitare privind protecţia
             mediului și să pună în practică și să asigure respectarea legislaţiei adoptate;

             48.     salută participarea Serbiei la cel de-al șaptelea Program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică;
             invită Consiliul să sporească numărul programelor de înfrăţire (twinning) și de asistenţă tehnică, în special al
             celor destinate tinerilor;

             49.   încredinţează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre infor-
             mare, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Serbiei.

             P6_TA(2007)0483

             Situaţia actuală a relaţiilor UE-Africa

             Rezoluţia Parlamentului European din 25 octombrie 2007 privind situaţia relaţiilor UE-Africa
                                                  (2007/2002(INI))

             Parlamentul European,

             — având în vedere Declaraţia și Planul de acţiune elaborate cu ocazia reuniunii la nivel înalt Africa-Europa
               care a avut loc la Cairo în perioada 3-4 aprilie 2000 sub egida Organizaţiei Unităţii Africane și a
               Uniunii Europene,

             — având în vedere Planul strategic 2004-2007 al Comisiei Uniunii Africane (CUA), adoptat la 7 iulie 2004
               cu ocazia celei de-a treia reuniuni la nivel înalt a șefilor de stat și de guvern africani de la Addis Abeba,
               Etiopia,


title: Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016

text:
               24.7.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 219/35

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 10 iulie 2012
   privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016
   2012/C 219/10
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   după consultarea Comitetului economic și financiar,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014.

               (4)

               La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre care nu ar urma să facă obiectul unei analize aprofundate.

               (5)

               La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii fac parte din avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

               (6)

               Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

               (7)

               La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

               (9)

               La 18 aprilie 2012, Germania a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2016 și, la 12 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (10)

               Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Germania pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. În plus, previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va continua să scadă în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și creștere, la 30 mai, Comisia a adoptat o recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat (5).

               (11)

               Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Previziunile programului de stabilitate pentru perioada 2012-2013 sunt, în general, conforme cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 în ceea ce privește ritmul și modelul de creștere economică, precum și evoluțiile de pe piața muncii. Previziunile programului de stabilitate cu privire la creșterea economică în ultimii ani ai programului corespund, în linii mari, estimărilor Comisiei privind rata de creștere potențială a Germaniei pe termen mediu. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este de a îndeplini obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) încă din 2012 și de a avea practic bugete nominale echilibrate începând cu 2014, având în vedere că în 2011 se înregistra deja un deficit nominal de 1,0 % din PIB, așadar sub valoarea de referință de 3 % din PIB menționată în tratat cu mult înainte de 2013, care este termenul stabilit. Programul de stabilitate include OTM anterior, și anume un deficit structural de ½ % din PIB (interpretat ca un interval restrâns de aproximativ 0,5 % din PIB), care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, care prevede un deficit de maximum 0,5 % din PIB. Pot apărea riscuri legate de țintele de deficit și de datorii în special în cazul în care se dovedește necesară adoptarea unor măsuri suplimentare pentru stabilizarea sectorului financiar. Pe baza deficitului bugetar structural (recalculat) (6), Germania intenționează să își respecte OTM pe întreaga perioadă a programului de stabilitate, lucru care ar trebui să se și întâmple, ținând seama de evaluarea riscurilor. Conform informațiilor furnizate în programul de stabilitate și ținând seama și de evaluarea riscurilor, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, urmează să depășească criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în 2012, dar îl va respecta în 2013.
               Se preconizează o creștere cu 0,8 puncte procentuale a datoriei brute, care va ajunge la 82,0 % din PIB în 2012, urmând ca în 2013 aceasta să scadă la 80 % din PIB și urmând apoi o traiectorie descendentă. După corectarea deficitului excesiv, Germania se află într-o perioadă de tranziție și, conform planurilor sale, înregistrează suficiente progrese pentru a respecta criteriul de referință privind reducerea datoriei inclus în Pactul de stabilitate și de creștere.

               (12)

               Guvernul federal a adoptat măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor publice privind serviciile de sănătate și a propus o reformă a serviciilor de îngrijire pe termen lung. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți eficiența asistenței medicale în vederea limitării creșterii estimate a cheltuielilor. Reforma propusă a serviciilor de îngrijire pe termen lung este, de asemenea, insuficientă pentru a face față creșterii costurilor viitoare preconizate. Există încă posibilități de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal. Guvernul federal este pe calea cea bună în ceea ce privește respectarea angajamentului de a spori cheltuielile cu educația și cercetarea în vederea stimulării creșterii. Cu toate acestea, este important, de asemenea, ca landurile și municipalitățile, care suportă cea mai mare parte a cheltuielilor în materie de educație și cercetare, să asigure o utilizare adecvată și eficientă a fondurilor în aceste domenii. Introducerea noului mecanism de frânare a datoriilor, prevăzut prin Constituție, a contribuit la consolidarea cadrului bugetar german. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a normei bugetare la nivelul landurilor.

               (13)

               Sprijinul public important acordat sectorului financiar, coroborat cu eforturile de adaptare depuse în cadrul acestui sector și cu efectele pozitive de relansare a economiei germane, au stabilizat întregul sector. În ciuda faptului că, în general, sectorul financiar este relativ stabil și nu s-a confruntat cu o criză a creditelor, există în continuare deficiențe, în special de natură structurală, în cazul anumitor Landesbanken, în special lipsa unui model de afaceri viabil, fragilitatea structurilor de guvernanță și existența unor vulnerabilități cauzate de un grad ridicat de dependență de finanțarea interbancară.

               (14)

               De rezultatele bune înregistrate pe piața muncii din Germania, unde se înregistrează o creștere a ocupării forței de muncă și un șomaj moderat, nu au beneficiat în aceeași măsură toți actorii de pe piață, iar creșterea salariilor nu a fost întotdeauna conformă cu productivitatea. Măsurile fiscale de descurajare ca urmare a sarcinii fiscale ridicate, în special din cauza nivelului ridicat al contribuțiilor la asigurările sociale, continuă să reprezinte un obstacol în calea integrării pe piața muncii în special pentru persoanele cu salarii mici. Faptul că se recurge foarte mult la „mini-joburi” înseamnă o reducere a drepturilor de pensie acumulate. Prin urmare, trebuie luate măsuri pentru a îmbunătăți tranziția de la mini-joburi la forme mai stabile de contracte. Recenta reformă a instrumentelor privind piața muncii ar trebui să contribuie la creșterea posibilităților de angajare pentru toți. Creșterea eficienței sistemului de învățământ și îmbunătățirea nivelului de educație a grupurilor defavorizate reprezintă o provocare majoră pentru Germania. Pe termen mediu și lung, va fi esențial să se garanteze disponibilitatea forței de muncă calificate pentru a reduce efectele negative ale schimbărilor demografice asupra potențialului de creștere. Nivelul scăzut al participării cu normă întreagă a femeilor pe piața forței de muncă reprezintă o preocupare. Măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și lipsa structurilor de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit reprezintă un obstacol în calea participării femeilor la piața muncii.

               (15)

               Germania efectuează în prezent o reformă majoră a sistemului energetic. Costurile economice globale aferente transformării sistemului energetic ar trebui reduse la minimum prin accelerarea extinderii naționale și transfrontaliere, prin îmbunătățirea constantă a raportului cost-eficacitate al politicilor privind schimbările climatice și energiile regenerabile, prin adoptarea de măsuri decisive necesare pentru o mai bună stimulare a eficienței energetice, și prin sporirea concurenței pe piețele de energie. Dat fiind că Germania are o poziție geografică centrală, sistemul feroviar german are un impact semnificativ asupra întregului sistemului feroviar european. Concurența pe piețele feroviare de transport de călători și de mărfuri rămâne foarte scăzută, în principal din cauza faptului că administratorul infrastructurii nu este efectiv separat de holdingul feroviar. În ciuda progreselor înregistrate în ultimii ani, datorate, între altele, punerii în aplicare a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (7) (directiva privind serviciile), există încă posibilități de stimulare a concurenței și a creșterii productivității în unele sectoare de servicii.

               (16)

               Germania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor prezentate mai jos.

               (17)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei. Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Aceasta a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-4 de mai jos.

               (18)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (8) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca Germania să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013, astfel încât:

               1.

               Să continue politicile fiscale judicioase în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2012; în acest scop, să implementeze strategia bugetară prevăzută, să asigure respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și să înregistreze progrese suficiente în vederea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei; să continue procesul de consolidare favorabil creșterii economice, depunând eforturi suplimentare pentru a spori eficiența cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al serviciilor de îngrijire pe termen lung și valorificând potențialul încă neexploatat de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal; să valorifice posibilitățile de creștere și de eficientizare a cheltuielilor care favorizează creșterea în domeniul educației și cercetării la toate nivelurile de guvernare; să ducă la bun sfârșit aplicarea mecanismului de frânare a datoriilor în mod consecvent în toate landurile, asigurând execuția, în timp util, a procedurilor de monitorizare și a mecanismelor de corecție relevante.

               2.

               Să găsească o soluție la deficiențele structurale care afectează încă sectorul financiar, între altele prin restructurarea acelor Landesbanken care au nevoie de un model de afaceri viabil, cu o finanțare adecvată, evitând, în același timp, reducerea excesivă a efectului de levier.

               3.

               Să reducă într-un mod neutru din punct de vedere bugetar sarcina fiscală ridicată, în special pentru persoanele cu venituri reduse, și să mențină măsurile adecvate de activare și integrare, în special pentru șomerii pe termen lung; să creeze condiții care să permită majorarea salariilor în funcție de creșterea productivității; să adopte măsuri pentru a îmbunătăți nivelul de educație a grupurilor defavorizate, în special prin asigurarea de șanse egale în sistemul de educație și de formare; să elimine treptat măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și să pună la dispoziție mai multe structuri de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit.

               4.

               Să continue eforturile de menținere la un nivel minim a costurilor economice globale aferente transformării sistemului energetic, inclusiv prin accelerarea extinderii rețelelor naționale și transfrontaliere de energie electrică și de gaze; să asigure că structurile instituționale garantează concurența efectivă pe piețele feroviare; să adopte măsuri de stimulare într-o mai mare măsură a concurenței în sectoarele de servicii, inclusiv serviciile profesionale și anumite meserii, în special în sectorul construcțiilor.

      Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. SHIARLY

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

      (3)  JO C 212, 19.7.2011, p. 9.

      (4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Decizia 2012/369/UE a Consiliului care a rezultat a fost adoptată la 22 iunie 2012 (JO L 179, 11.7.2012, p. 17).

      (6)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

      (7)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

      (8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


				|

		52012PC0274

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2010/285/UE privind existența unui deficit excesiv în Germania /* COM/2012/0274 final - 2012/ () */

			   	Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
de abrogare a Deciziei 2010/285/UE privind
existența unui deficit excesiv în Germania
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       Prin Decizia 2010/285/UE a
Consiliului din 2 decembrie 2009[1],
în urma unei propuneri a Comisiei în conformitate cu articolul 126 alineatul
(6) din tratat, s-a decis că în Germania există un deficit excesiv. Consiliul a
constatat că deficitul public general planificat pentru 2009 a fost de
3,7 % din PIB, situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 %
din PIB prevăzută de tratat, în timp ce datoria publică generală brută era
prevăzută să atingă 74,2 % din PIB în 2009, rămânând astfel peste valoarea
de referință de 60 % din PIB prevăzută de tratat[2].
(2)       La 2 decembrie 2009, în
conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3
alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie
1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit
excesiv[3],
Consiliul a adresat Germaniei o recomandare, pe baza unei recomandări a
Comisiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu
în 2013. Recomandarea a fost făcută publică.
(3)       În conformitate cu articolul
4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat
tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a
procedurii respective. În cadrul aplicării acestui protocol, statele membre
trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile publice și alte
variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1
octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului
privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de
instituire a Comunității Europene[4].

(4)       Atunci când analizează dacă
trebuie abrogată o decizie privind existența unui deficit excesiv, Consiliul
trebuie să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind
existența unui deficit excesiv trebuie abrogată numai în cazul în care
previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de
3 % din PIB pe perioada analizată în previziuni[5].
(5)       Pe baza datelor furnizate de
Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Germaniei înainte
de 1 aprilie 2012 și pe baza previziunilor din primăvara 2012 ale serviciilor
Comisiei, se desprind următoarele concluzii:
–
Cu o valoare de 3,2 % din PIB în 2009 și de
4,3 % din PIB în 2010, deficitul public general al Germaniei a fost redus
la 1 % din PIB în 2011, situându-se astfel sub valoarea de referință de
3 %, cu doi ani înainte de termenul limită stabilit de Consiliu. Această
ameliorare a fost determinată de condiții ciclice favorabile, de piața muncii
puternică, de eliminarea treptată a măsurilor de stimulare, de eforturile de
consolidare fiscală și de estomparea efectului one-off al măsurilor de
stabilizare a sectorului financiar asupra deficitului în anul precedent.
–
Conform programului de stabilitate al Germaniei
pentru 2012, deficitul este planificat să se mențină la 1 % din PIB în
2012 și să scadă până la ½ % din PIB în 2013, valori care se înscriu în
mare măsură în previziunile serviciilor Comisiei, și anume un deficit de
0,9 % din PIB în 2012 și de 0,7 % din PIB în 2013. Deficitul este astfel
planificat să se mențină mult sub valoarea de referință de 3 % din PIB. În
plus, potrivit previziunilor serviciilor Comisiei, deficitul bugetar ajustat
ciclic, exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare, va fi 0,4 % din
PIB în 2012 și de 0,3 % din PIB în 2013. Între timp, se estimează că rata
de creștere a cheltuielilor publice excluzând măsurile discreționare
referitoare la venituri va depăși, în 2012, rata de referință a creșterii
cheltuielilor, specificată la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr.
1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice,
respectând-o însă în 2013.
–
Ponderea datoriei în PIB a crescut cu 8,6 puncte
procentuale, ajungând la 83,0 % în 2010, în special din cauza transferului
activelor depreciate la „bănci rele” în contextul stabilizării sectorului
financiar. După ce a scăzut la 81,2 % din PIB în 2011, se estimează că
datoria brută va crește din nou până la 82,0 % din PIB în 2012, ca urmare
a măsurilor de stabilizare a zonei euro, în conformitate cu programul de
stabilitate, înainte de a scădea la 80 % din PIB în 2013 și de a rămâne
după aceea pe o traiectorie descendentă. Această evoluție corespunde în mare
măsură previziunilor realizate de serviciile Comisiei în ceea ce privește rata
datoriei în PIB de 82,2 % în 2012 și 80,7 % în 2013, care nu ia în
considerare potențialele beneficii din lichidarea „băncilor rele”.
(6)       În conformitate cu articolul
126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui
deficit excesiv se abrogă atunci când deficitul excesiv din statul membru în
cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.
(7)       Consiliul reamintește că,
începând din anul care urmează celui în care se efectuează corectarea
deficitului excesiv, Germania se află într-o perioadă de tranziție de trei ani
(2012-2014) în care cerința privind criteriul datoriei se consideră a fi
îndeplinită dacă țara înregistrează suficiente progrese în direcția respectării
valorii de referință a reducerii datoriei, în conformitate cu articolul 2
alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Ajustarea fiscală planificată
de Germania în programul său de stabilitate este compatibilă cu progrese
suficiente în direcția respectării valorii de referință a reducerii datoriei la
sfârșitul perioadei de tranziție.
(8)       În opinia Consiliului,
deficitul excesiv din Germania a fost corectat, iar Decizia 2010/285/UE
trebuie, prin urmare, abrogată,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Dintr-o evaluare globală rezultă că situația
de deficit excesiv din Germania a fost corectată.
Articolul 2
Decizia 2010/285/UE se abrogă.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii
Federale Germania.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 125, 21.5.2010, p. 38.
[2]               Deficitul și datoria publice generale pentru 2009 au
fost ulterior revizuite, fiind în prezent de 3,2 % din PIB și respectiv,
de 74,4 % din PIB.
[3]               JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
[4]               JO L 145, 10.6.2009, p. 1.
[5]               În conformitate cu „Specificațiile privind punerea în
aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere și orientările referitoare la
forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, astfel cum
au fost convenite de Consiliu la 24 ianuarie 2012. A se vedea:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2017 privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2015

text:
               23.2.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 58/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 21 februarie 2017
   privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2015
   (2017/C 58/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere cea de a patra Convenție ACP-CEE, semnată la Lomé la 15 decembrie 1989 (1), modificată prin acordul semnat în Mauritius la 4 noiembrie 1995 (2),
   având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind finanțarea și administrarea ajutoarelor comunitare în temeiul celui de al doilea Protocol financiar la cea de a patra Convenție ACP-CEE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de al optulea Fond european de dezvoltare (al optulea FED), în special articolul 33 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar din 16 iunie 1998 aplicabil cooperării în vederea finanțării dezvoltării în temeiul celei de a patra Convenții ACP-CE (4), în special articolele 66-74,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de al optulea FED astfel cum se prezintă la 31 decembrie 2015, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de al optulea, al nouălea, al zecelea și al unsprezecelea Fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2015, însoțit de răspunsurile Comisiei (5) conținute în raportul anual menționat,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 33 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de al optulea FED este acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de al optulea FED în decursul exercițiului financiar 2015 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de al optulea FED pentru exercițiul financiar 2015.

      Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. SCICLUNA

      (1)  JO L 229, 17.8.1991, p. 3.

      (2)  JO L 156, 29.5.1998, p. 3.

      (3)  JO L 156, 29.5.1998, p. 108.

      (4)  JO L 191, 7.7.1998, p. 53.

      (5)  JO C 375, 13.10.2016, p. 287.


Recomandare privind avizul Consiliului in conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind programul de convergenţă actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2006-2009


title: Recomandarea Comisiei din 6 decembrie 2007 privind măsurile de reducere a riscurilor în ceea ce privește următoarele substanțe: piperazină; ciclohexan; metilen-difenil diizocianat; 2-butin-1,4-diol; metiloxiran; anilină; 2-etilhexilacrilat; 1,4-diclorbenzen; 3,5-dinitro-2,6-dimetil-4-terț-butilacetofenonă; di-(2-etilhexil)ftalat; fenol; 5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen [notificată cu numărul C(2007) 5901] (Text cu relevanță pentru SEE )

text:
               7.2.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 33/8

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 6 decembrie 2007
   privind măsurile de reducere a riscurilor în ceea ce privește următoarele substanțe: piperazină; ciclohexan; metilen-difenil diizocianat; 2-butin-1,4-diol; metiloxiran; anilină; 2-etilhexilacrilat; 1,4-diclorbenzen; 3,5-dinitro-2,6-dimetil-4-terț-butilacetofenonă; di-(2-etilhexil)ftalat; fenol; 5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen
   [notificată cu numărul C(2007) 5901]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2008/98/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului din 23 martie 1993 privind evaluarea și controlul riscurilor prezentate de substanțele existente (1), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În cadrul Regulamentului (CEE) nr. 793/93, substanțele următoare au fost identificate ca fiind substanțe prioritare în vederea evaluării în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 1179/94 (2), (CE) nr. 2268/95 (3) și, respectiv, (CE) nr. 143/97 (4) ale Comisiei privind prima, a doua și a treia listă de substanțe prioritare prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 793/93:

                           —

                           piperazină;

                           —

                           ciclohexan;

                           —

                           metilen-difenil diizocianat;

                           —

                           2-butin-1,4-diol;

                           —

                           metiloxiran;

                           —

                           anilină;

                           —

                           2-etilhexilacrilat;

                           —

                           1,4-diclorbenzen;

                           —

                           3,5-dinitro-2,6-dimetil-4-terț-butilacetofenonă;

                           —

                           di-(2-etilhexil)ftalat (DEHP);

                           —

                           fenol;

                           —

                           5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen.

               (2)

               Statele membre raportoare desemnate, în conformitate cu regulamentele menționate anterior, au încheiat activitățile de evaluare a riscurilor pentru populație și mediu pentru substanțele în cauză în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1488/94 al Comisiei din 28 iunie 1994 de stabilire a principiilor de evaluare a riscurilor pentru populație și mediu prezentate de substanțele existente, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului (5) și au propus o strategie de limitare a riscurilor în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 793/93.

               (3)

               Comitetul științific pentru toxicitate, ecotoxicitate și mediu (SCTEE) și Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și a mediului (SCHER) au fost consultate și au emis opinii privind evaluările riscurilor realizate de raportori. Aceste opinii au fost publicate pe site-ul web al SCTEE și a SCHER.

               (4)

               Rezultatele evaluării riscurilor, precum și cele ale strategiilor de limitare a riscurilor sunt prezentate în Comunicarea Comisiei din 7 februarie 2008 privind rezultatele evaluării riscurilor și strategiile de reducere a riscurilor pentru următoarele substanțe: piperazină; ciclohexan; metilen-difenil diizocianat; 2-butin-1,4-diol; metiloxiran; anilină; 2-etilhexilacrilat; 1,4-diclorbenzen; 3,5-dinitro-2,6-dimetil-4-terț-butilacetofenonă; di-(2-etilhexil)ftalat (DEHP); fenol; 5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen (6).

               (5)

               În baza acestei evaluări, este indicat să se recomande luarea anumitor măsuri de reducere a riscurilor în cazul anumitor substanțe.

               (6)

               În general, se consideră că legislația privind protecția lucrătorilor, în prezent în vigoare la nivel comunitar, oferă un cadru adecvat pentru a limita, în măsura necesară, riscurile prezentate de substanțe pentru lucrători; drept urmare, această legislație se aplică.

               (7)

               Măsurile de reducere a riscurilor prevăzute în prezenta recomandare sunt în conformitate cu opinia comitetului stabilit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 793/93,

         RECOMANDĂ:
   SECȚIUNEA 1
   PIPERAZINĂ

         (nr. CAS 110-85-0; nr. Einecs 203-808-3)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru mediu

               1.

               Autoritățile competente din statele membre în cauză trebuie să stabilească, în autorizațiile emise în conformitate cu Directiva 96/61/CE a Consiliului (7), condiții, valori-limită de emisie sau parametri, sau măsuri tehnice echivalente privind piperazina pentru a permite, până la 31 octombrie 2007, exploatarea instalațiilor în conformitate cu cele mai bune tehnici disponibile (denumite în continuare „BAT”), luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalațiilor în cauză, localizarea lor geografică și condițiile de mediu locale.

               2.

               Statele membre trebuie să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a BAT în ceea ce privește piperazina și să raporteze Comisiei orice noutate importantă în cadrul schimbului de informații privind BAT.

               3.

               După caz, emisiile locale în mediu vor fi controlate prin reglementări naționale pentru a evita orice risc pentru mediu.

         SECȚIUNEA 2
   METILEN-DIFENIL DIIZOCIANAT

         (nr. CAS 26447-40-5; nr. Einecs 247-714-0)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru lucrători

               4.

               Angajații care folosesc metilen-difenil diizocianat (MDI) pentru utilizări identificate ca fiind problematice în evaluarea riscurilor trebuie să ia notă de orice îndrumare (ghid) sectorială specifică elaborată la nivel național pe baza ghidurilor practice neobligatorii, întocmite de Comisie în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Directiva 98/24/CE a Consiliului (8).

         SECȚIUNEA 3
   2-BUTIN-1,4-DIOL

         (nr. CAS 110-65-6; nr. Einecs 203-788-6)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru lucrători

               5.

               Angajații care folosesc 2-butin-1,4-diol pentru utilizări identificate ca fiind problematice în evaluarea riscurilor și, în special, în utilizarea fulgilor trebuie să ia notă de orice îndrumare (ghid) sectorială specifică elaborată la nivel național în baza ghidurilor practice neobligatorii, întocmite de Comisie în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Directiva 98/24/CE.

         SECȚIUNEA 4
   ANILINĂ

         (nr. CAS 62-53-3; nr. Einecs 200-539-3)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru lucrători, consumatori și mediu

               6.

               Angajații care folosesc anilină în activități cu expunere previzibilă (de exemplu, deservirea sau întreținerea curentă a sistemelor închise) trebuie să ia notă de orice îndrumare (ghid) sectorială specifică elaborată la nivel național pe baza ghidurilor practice neobligatorii, întocmite de Comisie în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Directiva 98/24/CE.

               7.

               Statele membre trebuie să realizeze o supraveghere a pieței activă și eficientă în ceea ce privește existența pe teritoriile lor a produselor de consum care conțin anilină și să notifice Comisiei prin Sistemul comunitar de informare rapidă (RAPEX), prevăzut de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9). În cazul în care acest lucru se dovedește necesar, aceste produse trebuie retrase de pe piață, deoarece nu prezintă siguranță în conformitate cu prevederile generale de obligativitate în materie de siguranță stabilite de Directiva 2001/95/CE.

               8.

               În ceea ce privește bazinele hidrografice în care emisiile de anilină pot cauza riscuri, statul membru respectiv trebuie să stabilească standarde de calitate a mediului (denumite în continuare „SCM”), care trebuie atinse până la 22 decembrie 2015. Măsurile naționale de reducere a poluării necesare pentru atingerea SCM trebuie să fie incluse în planurile de gestionare a bazinelor hidrografice, prevăzute în Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10).

               9.

               Autoritățile competente din statele membre în cauză trebuie să stabilească, în autorizațiile emise în conformitate cu Directiva 96/61/CE a Consiliului, condiții, valori-limită de emisie sau parametri, sau măsuri tehnice echivalente privind anilina pentru a permite, până la 31 octombrie 2007, exploatarea instalațiilor în conformitate cu BAT, luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalațiilor în cauză, localizarea lor geografică și condițiile de mediu locale.

               10.

               Statele membre trebuie să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a BAT în ceea ce privește anilina și să raporteze Comisiei orice noutate importantă în cadrul schimbului de informații privind BAT.

               11.

               După caz, emisiile locale de anilină în mediul acvatic și în atmosferă trebuie controlate prin reglementări naționale în vederea prevenirii/reducerii riscurilor pentru mediu.

         SECȚIUNEA 5
   DI-(2-ETILHEXIL) FTALAT (DEHP)

         (nr. CAS 117-81-7; nr. Einecs 204-211-0)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru mediu

               12.

               În ceea ce privește bazinele hidrografice, acolo unde emisiile de DEHP pot cauza riscuri, statul membru respectiv trebuie să stabilească standarde de calitate a mediului (denumite în continuare „SCM”) care trebuie atinse până la 22 decembrie 2015. Măsurile naționale de reducere a poluării necesare pentru atingerea SCM trebuie să fie incluse în planurile de gestionare a bazinelor hidrografice, prevăzute în Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

         SECȚIUNEA 6
   FENOL

         (nr. CAS 108-95-2; nr. Einecs 203-632-7)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru consumatori și mediu

               13.

               Statele membre trebuie să realizeze o supraveghere a pieței activă și eficientă în ceea ce privește existența pe teritoriile lor a produselor de consum care conțin fenol și să notifice Comisiei prin Sistemul comunitar de informare rapidă (RAPEX), prevăzut de Directiva 2001/95/CE. Dacă este necesar, aceste produse trebuie retrase de pe piață, deoarece nu prezintă siguranță în conformitate cu prevederile generale de obligativitate în materie de siguranță stabilite în Directiva 2001/95/CE.

               14.

               Autoritățile competente din statele membre în cauză trebuie să stabilească, în autorizațiile emise în conformitate cu Directiva 96/61/CE, condiții, valori-limită de emisie sau parametri echivalenți, sau măsuri tehnice privind fenolul pentru a permite, până la 31 octombrie 2007, exploatarea instalațiilor în conformitate cu BAT, luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalațiilor în cauză, localizarea lor geografică și condițiile de mediu locale. Autoritățile competente din statele membre în cauză trebuie să acorde o atenție deosebită riscurilor potențiale datorate amplasamentelor de producție și/sau prelucrare de fenol, în ceea ce privește stațiile de epurare a apelor uzate industriale aflate în astfel de amplasamente și în ceea ce privește populația expusă prin mediul înconjurător (lăstari contaminați prin emisiile eliberate în atmosferă din astfel de amplasamente).

               15.

               Statele membre trebuie să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a BAT în ceea ce privește fenolul și să raporteze Comisiei orice noutate importantă în cadrul schimbului de informații privind BAT.

               16.

               După caz, emisiile locale în mediu și în stațiile de epurare a apelor uzate industriale trebuie controlate prin reglementări naționale, pentru a evita orice risc pentru microorganismele din stațiile de epurare a apelor uzate industriale și pentru populația expusă prin mediul înconjurător.

         SECȚIUNEA 7
   DESTINATARI

               17.

               Prezenta recomandare se adresează tuturor sectoarelor de activitate prin care se importă, produc, transportă, depozitează, încorporează într-un preparat sau alt tip de procesare, utilizează, elimină sau recuperează substanțele în cauză, precum și statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2007.

            Pentru Comisie

         Stavros DIMAS

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 84, 5.4.1993, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

      (2)  JO L 131, 26.5.1994, p. 3.

      (3)  JO L 231, 28.9.1995, p. 18.

      (4)  JO L 25, 28.1.1997, p. 13.

      (5)  JO L 161, 29.6.1994, p. 3.

      (6)  JO C 34, 7.2.2008, p. 1.

      (7)  JO L 257, 10.10.1996, p. 26. Directivă modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 33, 4.2.2006, p. 1).

      (8)  JO L 131, 5.5.1998, p. 11. Directivă modificată prin Directiva 2007/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 165, 27.6.2007, p. 21).

      (9)  JO L 11, 15.1.2002, p. 4.

      (10)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1. Directivă modificată prin Decizia nr. 2455/2001/CE (JO L 331, 15.12.2001, p. 1).