title: Recomandarea Comisiei din 3 aprilie 2007 privind un program de monitorizare comunitar coordonat pentru 2007 pentru a asigura respectarea conținuturilor maxime ale reziduurilor de pesticide din și de pe cereale și alte produse de origine vegetală și programe de monitorizare națională pentru 2008 [notificată cu numărul C(2007) 1452] (Text cu relevanță pentru SEE )

text:
               11.4.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 96/21

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 3 aprilie 2007
   privind un program de monitorizare comunitar coordonat pentru 2007 pentru a asigura respectarea conținuturilor maxime ale reziduurilor de pesticide din și de pe cereale și alte produse de origine vegetală și programe de monitorizare națională pentru 2008
   [notificată cu numărul C(2007) 1452]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2007/225/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211,
   având în vedere Directiva 86/362/CEE a Consiliului din 24 iulie 1986 de stabilire a conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide din și de pe cereale (1), în special articolul 7 alineatul (2) litera (b),
   având în vedere Directiva 90/642/CEE a Consiliului din 27 noiembrie 1990 de stabilire a conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide din și de pe anumite produse de origine vegetală, inclusiv fructe și legume (2), în special articolul 4 alineatul (2) litera (b),
   întrucât:

               (1)

               Directivele 86/362/CEE și 90/642/CEE prevăd că Comisia ar trebui să ajungă, în mod progresiv, la un sistem care să permită evaluarea expunerii prin alimentație la pesticide. Pentru ca evaluări realiste să fie posibile, ar trebui să se dispună de date privind monitorizarea reziduurilor de pesticide într-un anumit număr de produse alimentare care constituie principalele componente ale regimului alimentar european. Se recunoaște, în general, că principalele componente ale regimului alimentar european sunt reprezentate de aproximativ 20-30 produse alimentare. Având în vedere resursele disponibile la nivel național pentru monitorizarea reziduurilor de pesticide, statele membre sunt în măsură să analizeze numai eșantioane din opt produse în fiecare an, în cadrul unui program de monitorizare coordonat. În utilizările pesticidelor intervin modificări la intervale de timp de trei ani. Astfel, în general, ar trebui ca fiecare pesticid să fie monitorizat în 20-30 de produse alimentare în cursul unei serii de cicluri trienale.

               (2)

               În 2007, ar trebui să se monitorizeze reziduurile pesticidelor specificate în prezenta recomandare, ceea ce va permite utilizarea acestor date în vederea evaluării expunerii efective prin alimentație.

               (3)

               Se impune o abordare statistică sistematică cu privire la numărul de eșantioane ce ar trebui să fie prelevate în cadrul fiecărui exercițiu de monitorizare coordonat. Această abordare a fost stabilită de Comisia Codex Alimentarius (3). Pe baza unei distribuții de probabilitate binominală, se poate calcula faptul că analizarea a 642 eșantioane permite detectarea, cu o rată de fiabilitate mai mare de 99 %, a unui eșantion care conține reziduuri de pesticide peste limita de detecție, în cazul în care mai puțin de 1 % dintre produsele de origine vegetală conțin reziduuri care depășesc limita de detecție. Prelevarea acestor eșantioane ar trebui să fie repartizată între statele membre în funcție de numărul de locuitori și de consumatori, cu un număr minim de 12 eșantioane per produs și per an.

               (4)

               Orientările cu privire la „procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide” sunt publicate pe website-ul Comisiei (4). S-a convenit ca orientările respective să fie puse în aplicare, în măsura în care este posibil, de laboratoarele de analiză ale statelor membre și să fie reexaminate în mod continuu, în lumina experienței acumulate grație programelor de monitorizare.

               (5)

               Directiva 2002/63/CE a Comisiei (5) stabilește modalități de prelevare de probe comunitare pentru monitorizarea oficială a reziduurilor de pesticide din și de pe produsele de origine vegetală și animală. Metodele și procedurile de prelevare de probe prevăzute în prezenta directivă le includ pe cele recomandate de Comisia Codex Alimentarius.

               (6)

               Directivele 86/362/CEE și 90/642/CEE prevăd ca statele membre să precizeze criteriile aplicate în elaborarea programelor lor naționale de inspecție. Aceste informații trebuie să cuprindă criteriile aplicate pentru a determina numărul de eșantioane care urmează să fie prelevate și analizele care urmează să fie efectuate precum și nivelurile de raportare aplicate, criteriile pe baza cărora au fost stabilite aceste niveluri de raportare și detalii privind acreditarea, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (6), având în vedere articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2076/2005 al Comisiei din 5 decembrie 2005 de stabilire a dispozițiilor tranzitorii de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 853/2004, (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 853/2004 și (CE) nr. 854/2004 (7), care prevăd o derogare de la cerința de acreditare. Numărul și tipul de infracțiuni și măsurile luate trebuie de asemenea indicate.

               (7)

               Nivelurile maxime ale reziduurilor pentru produsele alimentare pentru sugari au fost stabilite în conformitate cu articolul 6 din Directiva 91/321/CEE a Comisiei din 14 mai 1991 privind preparatele pentru sugari și preparatele de continuare (8) și cu articolul 6 din Directiva 96/5/CE, Euratom a Comisiei din 16 februarie 1996 privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (9).

               (8)

               Informațiile privind rezultatele programelor de monitorizare sunt deosebit de adecvate pentru prelucrarea, stocarea și transmisia prin mijloace electronice/informatice. S-au elaborat formate pentru ca statele membre să furnizeze datele prin poșta electronică. Prin urmare, statele membre trebuie să fie în măsură să trimită Comisiei rapoartele în formatul standard. Perfecționarea acestui format standard se realizează mai eficient prin elaborarea orientărilor de către Comisie.

               (9)

               Măsurile prevăzute de prezenta recomandare sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         RECOMANDĂ:

               1.

               Statele membre sunt invitate, în cursul anului 2007, să preleveze și să analizeze eșantioane de combinații de produse și de reziduuri de pesticide stabilite în anexa I, în funcție de numărul de eșantioane din fiecare produs prevăzut pentru fiecare dintre acestea în anexa II, asigurându-se, după caz, că reflectă partea națională, comunitară și extracomunitară pe piața statului membru.
               Lotul care urmează să fie testat trebuie ales în mod aleatoriu, aliniindu-se unei abordări de monitorizare.
               Procedura de prelevare de probe, inclusiv numărul de elemente, trebuie să fie în conformitate cu dispozițiile Directivei 2002/63/CE.

               2.

               Din numărul total de eșantioane specificate în anexa I și anexa II, fiecare stat membru trebuie să preleveze și să analizeze:

                           (a)

                           cel puțin zece eșantioane de produse alimentare pentru sugari, pe bază de legume, fructe și cereale;

                           (b)

                           un număr de eșantioane (cu un număr minim de un eșantion, în cazul în care există) din produse provenind din agricultura ecologică, care reflectă cota de piață a produselor ecologice în fiecare stat membru.

               3.

               Statele membre sunt invitate să comunice, până la 31 august 2008, rezultatele analizei eșantioanelor pentru combinațiile de produse și de reziduuri de pesticide stabilite în anexa I, indicând:

                           (a)

                           metodele de analiză aplicate și nivelurile de raportare atinse, în conformitate cu procedurile de control al calității ce se aplică analizelor efectuate asupra reziduurilor de pesticide, stabilite în procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide;

                           (b)

                           numărul și tipul de infracțiuni și măsurile luate.

               4.

               Raportul trebuie prezentat într-un format – inclusiv formatul electronic – în conformitate cu orientările pentru statele membre cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor Comisiei privind programele comunitare de monitorizare coordonate, furnizate de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
               Rezultatul obținut pe baza eșantioanelor de produse alimentare pentru sugari și al eșantioanelor din produse provenite din agricultura ecologică trebuie comunicat pe fișe tehnice separate.

               5.

               Statele membre sunt invitate să trimită Comisiei și celorlalte state membre, până la 31 august 2007, informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 86/362/CEE și la articolul 4 alineatul (3) din Directiva 90/642/CEE privind exercițiul de monitorizare din 2006 pentru a asigura, cel puțin printr-o verificare prin sondaj, respectarea conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide, în special:

                           (a)

                           rezultatele programelor lor naționale privind reziduurile de pesticide;

                           (b)

                           informații privind procedurile de monitorizare a calității ce se aplică în laboratoarele lor, în special informații privind anumite aspecte ale orientărilor privind procedurile de control al calității privind analiza reziduurilor de pesticide pe care nu au reușit să le aplice sau în aplicarea cărora au întâmpinat dificultăți;

                           (c)

                           informații privind acreditarea, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 (mai ales domeniul de aplicare al acreditării, organismul de acreditare și copia certificatului de acreditare), a laboratoarelor care efectuează analizele;

                           (d)

                           informații despre testele de competență și testele circulare la care a participat laboratorul.

               6.

               Statele membre sunt invitate să trimită Comisiei, până la 30 septembrie 2007, programul lor național prevăzut pentru monitorizarea conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide stabilite prin Directivele 90/642/CEE și 86/362/CEE pentru anul 2008, care să includă următoarele informații:

                           (a)

                           criteriile aplicate pentru a determina numărul de eșantioane care urmează să fie prelevate și analizele care urmează să fie efectuate;

                           (b)

                           nivelurile de raportare aplicate și criteriile pe baza cărora au fost stabilite aceste niveluri de raportare; și

                           (c)

                           detalii privind acreditarea, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004, a laboratoarelor care efectuează analizele.

      Adoptată la Bruxelles, 3 aprilie 2007.

            Pentru Comisie

         Markos KYPRIANOU

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 221, 7.8.1986, p. 37. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/11/CE a Comisiei (JO L 63, 1.3.2007, p. 26).

      (2)  JO L 350, 14.12.1990, p. 71. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/12/CE a Comisiei (JO L 59, 27.2.2007, p. 75).

      (3)  Codex Alimentarius, reziduuri de pesticide din produsele alimentare, Roma 1994, ISBN 92-5-203271-1; vol. 2, p. 372.

      (4)  Document SANCO/10232/2006 din 24 martie 2006, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

      (5)  JO L 187, 16.7.2002, p. 30.

      (6)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

      (7)  JO L 338, 22.12.2005, p. 83. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1666/2006 (JO L 320, 18.11.2006, p. 47).

      (8)  JO L 175, 4.7.1991, p. 35. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/82/CE (JO L 362, 20.12.2006, p. 94).

      (9)  JO L 49, 28.2.1996, p. 17. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/13/CE (JO L 41, 14.2.2003, p. 33).

      ANEXA I
      COMBINAțIILE DE PESTICIDE șI DE PRODUSE CE URMEAZĂ SĂ FIE MONITORIZATE

                  2007

                  2008 (1)

                  2009 (1)

                  Acefat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Acetamipiridă

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Aldicarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Amitraz

                  (a)

                  (b)

                  Azinfos-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Azoxistrobin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Benomil + carbendazim
                  (exprimat în forma carbendazim)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Bifentrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Bromul total

                  (a)

                  (b)

                  Bromopropilat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Bupirimate

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Buprofezin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Captan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Folpet

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Carbaril

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Clofentezin

                  (a)

                  (b)

                  Clormequat (2)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Clorotalonil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Clorprofam

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Clorpirifos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Clorpirifos-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Cipermetrină

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Ciprodinil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Deltametrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diazinon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diclofluanid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diclorvos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dicofol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dimetoat + Ometoat
                  (sumă exprimată în dimetoat)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dinocap

                  (a)

                  (b)

                  Difenilamină

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Endosulfan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Fenarimol

                  (a)

                  (b)

                  Fenhexamid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Fenitrotion

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Fludioxonil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Flusilazol

                  (a)

                  (b)

                  Glifosat (3)

                  (a)

                  (b)

                  Hexaconazol

                  (a)

                  (b)

                  Hexitiazox

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Imazalil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Imidacloprid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Indoxacarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Iprodion

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Iprovalicarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Kresoxim-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Lambda-cihalotrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Malation

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Grupa maneb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Mepanipirim

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Mepiquat (2)

                  (a)

                  (b)

                  Metalaxil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metamidofos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metidation

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metiocarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metomil/Tiodicarb
                  (suma exprimată în metomil)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Miclobutanil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Oxidemeton-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Paration

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Penconazol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Fosalon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Pirimicarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Pirimifos-metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Procloraz

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Procimidon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Profenofos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Propargit

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Piretrine

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Pirimetanil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Piriproxifen

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Oxamil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Chinoxifen

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Spiroxamina

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tebuconazol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tiofanat metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tebufenozide

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Trifloxistrobin

                  (a)

                  (b)

                  Tiobendazol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tolcloflos metil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tolifluanid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Triademefon + Triadimenol
                  (sumă exprimată în triadimenol și triadimefon)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Vinclozolin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                              (a)

                              Fasole (în stare proaspătă sau congelată), morcovi, castraveți, portocale sau mandarine, pere, cartofi, orez, spanac (în stare proaspătă sau congelată)

                              (b)

                              Vinete, banane, conopidă, struguri, suc de portocale (), mazăre (în stare proaspătă/congelată, fără păstăi), ardei (dulce), grâu

                              (c)

                              Mere, căpățâni de varză, praz, lăptuci, tomate, piersici inclusiv nectarine și hibrizii similari; secară sau ovăz, căpșuni

         (1)  Indicativ pentru 2008 și 2009 urmând a fi supuse unor programe care vor fi recomandate pentru acești ani.

         (2)  Clormequat și mepiquat trebuie analizate în cereale, morcovi, legume-fructe și pere.

         (3)  Numai cereale.

         (4)  Pentru sucul de portocale, statele membre trebuie să precizeze sursa (concentrate sau fructe proaspete).

      ANEXA II
      Numărul de eșantioane din fiecare produs ce urmează să fie prelevate și analizate de către fiecare stat membru.

                  Cod țară

                  Probe

                  AT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  B

                  12 (1)

                  15 (2)

                  BG

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CY

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CZ

                  12 (1)

                  15 (2)

                  DE

                  93

                  DK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  ES

                  45

                  EE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  EL

                  12 (1)

                  15 (2)

                  FR

                  66

                  FI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  HU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  IT

                  65

                  IE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LV

                  12 (1)

                  15 (2)

                  MT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  NL

                  17

                  PT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  PL

                  45

                  RO

                  17

                  SE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  UK

                  66

                  Număr minim total de probe: 642

         (1)  Număr minim de eșantioane pentru fiecare metodă reziduală unică aplicată

         (2)  Număr minim de eșantioane pentru fiecare metodă multireziduală aplicată


title: Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2017

text:
               9.8.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 261/122

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 11 iulie 2017
   privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2017
   (2017/C 261/27)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)

               Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)

               Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 la 21 aprilie 2017, iar la 27 aprilie 2017 și-a prezentat Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza respectiva dispoziție în orientările cu privire la aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

               (5)

               În prezent, Regatul Unit face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În cazul în care în perioada 2016-2017 se va fi realizat o corectare la timp și durabilă, Regatul Unit se va încadra în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în perioada 2017-2018. În Programul său de convergență pentru 2017, Guvernul preconizează că deficitul excesiv urmează să fie corectat până în exercițiul financiar 2016-2017, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 19 iunie 2015, deficitul global ajungând la 2,7 % din PIB. Se preconizează că deficitul global va crește apoi ușor, ajungând la 2,8 % din PIB în perioada 2017-2018, înainte de a scădea la 1,9 % din PIB în perioada 2018-2019. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB se va stabiliza, în linii mari, la aproximativ 87,5 % între exercițiile financiare 2016-2017 și 2018-2019, înainte de a scădea la 84,8 % din PIB în perioada 2020-2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare respective este unul favorabil. Cu toate că măsurile necesare pentru a sprijini atingerea țintelor de deficit planificate sunt, în general, bine detaliate, riscurile de evoluții negative în ceea ce privește perspectivele macroeconomice pun în pericol realizarea reducerii planificate a deficitului.

               (6)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Regatului Unit să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2016-2017 și, după corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în perioada 2017-2018, în vederea atingerii obiectivului bugetar minim pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează un deficit global de 2,7 % din PIB în 2016-2017, ceea ce este în concordanță cu obiectivul recomandat de Consiliu. În perioada 2017-2018, există riscul unei ușoare abateri de la cerința componentei preventive.

               (7)

               Având în vedere situația sa fiscală și în special nivelul datoriei sale, se așteaptă ca Regatul Unit să continue ajustarea în vederea atingerii unui obiectiv bugetar adecvat pe termen mediu. Conform matricei de ajustare convenite între părți în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea menționată presupune respectarea cerinței ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (4) să nu depășească 1,8 %. Aceasta ar corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, există riscul unei ușoare abateri de la această cerință în perioadele 2017-2018 și 2018-2019, considerate împreună. În același timp, la prima vedere, nu se preconizează că Regatul Unit va respecta regula tranzitorie privind datoria în perioada 2017-2018, dar se preconizează că o va respecta în perioada 2018-2019. Per ansamblu, Consiliul este de părere că Regatul Unit trebui să fie pregătit să adopte măsuri suplimentare începând cu 2017-2018 pentru a respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru respectiv, având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea viitoare va trebui să ia în considerare în mod adecvat obiectivul de a realiza o orientare fiscal-bugetară care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Regatului Unit. În acest context, Consiliul ia act de intenția Comisiei de a efectua o evaluare globală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în special ținând seama de situația ciclică a Regatului Unit.

               (8)

               Nivelul investițiilor private a fost în mod constant cu mult sub media Uniunii, iar nivelul investițiilor publice cu puțin sub această medie. Productivitatea este semnificativ mai mică decât media din G7 și a stagnat începând din 2008. Guvernul pune un accent deosebit, la nivel de politici, pe sporirea investițiilor de stimulare a creșterii productivității. O provocare-cheie este găsirea unor soluții pentru deficiențele semnificative legate de capacitatea și de calitatea rețelelor de infrastructură ale Regatului Unit. Nivelul de congestionare a traficului rutier este ridicat și capacitatea feroviară este, în anumite locuri, din ce în ce mai necorespunzătoare în raport cu cererea, care înregistrează o creștere rapidă. De asemenea, este din ce în ce mai imperios necesar să crească nivelul investițiilor în noi capacități de producție și de distribuție de energie. Planul național de creare de infrastructuri (National Infrastructure Delivery Plan) prevede o serie de planuri ambițioase vizând îmbunătățirea infrastructurii economice a Regatului Unit, iar în 2016 au fost luate mai multe decizii de investiții în proiecte majore în domeniul energiei și al transporturilor. Cu toate acestea, persistă o serie de îngrijorări cu privire la posibilitatea de a asigura un nivel adecvat de investiții publice și private care sunt necesare pentru a soluționa întârzierile din domeniul infrastructurii în timp util și într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor. Regatul Unit se confruntă cu o provocare majoră în ceea ce privește creșterea ofertei de locuințe. Prețurile ridicate și în continuă creștere ale locuințelor sunt consecința lipsei cronice de locuințe, aceasta având costuri economice și sociale semnificative, în special în jurul polilor de creștere economică. Reforma sistemului de urbanism și o paletă de politici complementare în materie de locuințe creează, împreună, condiții oarecum mai favorabile intensificării construirii de locuințe. Cu toate acestea, oferta de locuințe este în continuare afectată de o serie de constrângeri, printre care se numără reglementările foarte stricte și complexe referitoare la piața terenurilor și la sectorul construcțiilor de locuințe, iar oferta de locuințe noi nu ține încă pasul cu creșterea cererii.

               (9)

               Cifrele-cheie privind piața forței de muncă continuă să fie pozitive, înregistrându-se, la nivel global, un nivel scăzut al șomajului pe termen lung și al șomajului în rândul tinerilor. Cu toate acestea, se pot face îmbunătățiri în ceea ce privește nivelul inactivității, precum și în cel al muncii cu fracțiune de normă și al muncii cu remunerație scăzută. Creșterea veniturilor salariale rămâne modestă, fiind legată de creșterea slabă a productivității. Preocupările legate de oferta de competențe, utilizarea și îmbunătățirea acestora sunt în continuare de actualitate. Prin reformele din domeniul învățământului tehnic și al uceniciilor s-au realizat evoluții importante la nivel de politici, în domeniul competențelor și al îmbunătățirii acestora. Pentru ca uceniciile să fie de calitate, acestea vor trebui să se axeze atât pe nivelul de calificare căutat, cât și pe domeniul vizat. Alte căi finanțate de îmbunătățire a competențelor, importante din punct de vedere strategic, destinate în special persoanelor cu vârsta de peste 25 de ani, ar extinde oferta de competențe pusă la dispoziția statului, a întreprinderilor și a persoanelor care doresc să progreseze în carieră. Există, de asemenea, dificultăți legate de furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor și de asistență socială, acestea contribuind la rata ridicată de femei care lucrează cu fracțiune de normă. Reformele din domeniul îngrijirii copiilor întreprinse până în prezent au fost constante, dar progresive. O schimbare radicală va avea probabil loc odată cu implementarea integrală a unor inițiative în următorii doi ani. Numărul de copii cu vârste de sub trei ani înscriși în structurile oficiale de îngrijire a copiilor este relativ scăzut. Cu toate că măsurile recente îmbunătățesc, într-o oarecare măsură, disponibilitatea și accesibilitatea ca preț a serviciilor de îngrijire a copiilor destinate copiilor cu vârste cuprinse între 3 și 4 ani, acestea nu oferă soluții pentru problema ofertei de structuri de îngrijire a copiilor destinate copiilor cu vârste sub 3 ani. Ca urmare a reformelor și a reducerilor cheltuielilor anunțate anterior, în special în ceea ce privește sprijinul la locul de muncă, rezultatele politicilor sociale, inclusiv reducerea sărăciei în rândul copiilor, s-ar putea confrunta cu presiuni pe termen scurt și mediu, în special în contextul unei inflații mai ridicate. Numărul de copii sărăci care trăiesc în gospodării în care adulții lucrează constituie un motiv deosebit de îngrijorare.

               (10)

               În contextul semestrului european 2017, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2017 și Programul național de reformă pentru 2017, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea, la nivelul Uniunii, a unei contribuții la deciziile naționale viitoare.

               (11)

               Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2017 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să depună un efort fiscal-bugetar notabil în 2018-2019, în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ținând cont de necesitatea de a consolida redresarea în curs și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice ale Regatului Unit.

               2.

               Să ia măsuri suplimentare pentru a stimula oferta de locuințe, inclusiv prin reformarea normelor de urbanism și a punerii în aplicare a acestora.

               3.

               Să abordeze problema necorelării competențelor și să creeze condițiile pentru îmbunătățirea acestora, inclusiv prin sporirea, în continuare, a calității uceniciilor și punerea la dispoziție a altor căi finanțate de îmbunătățire a competențelor în cadrul programelor de „învățământ complementar”.

      Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. TÕNISTE

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (4)  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

      (5)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2008 privind descărcarea de gestiune a Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului European de Dezvoltare (al șaptelea FED) pentru exercițiul financiar 2006

text:
               15.2.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 41/22

      RECOMANDAREA CONSILIULUI

   din 12 februarie 2008
   privind descărcarea de gestiune a Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului European de Dezvoltare (al șaptelea FED) pentru exercițiul financiar 2006
   (2008/116/CE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere cea de a patra Convenție ACP-CEE, semnată la Lomé la 15 decembrie 1989 (1), modificată prin acordul semnat la Mauritius la 4 noiembrie 1995 (2),
   având în vedere Acordul intern 91/401/CEE privind finanțarea și administrarea asistenței comunitare în temeiul celei de a patra Convenții ACP-CEE (3), care instituie, între altele, cel de al șaptelea Fond European de Dezvoltare (al șaptelea FED), în special articolul 33 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar 91/491/CEE din 29 iulie 1991 aplicabil cooperării pentru finanțarea dezvoltării în temeiul celei de-a patra Convenții ACP-CEE (4), în special articolele 69-77,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului aferente operațiunilor celui de al șaptelea FED, astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2006, precum și a raportului Curții de Conturi privind exercițiul financiar 2006, însoțit de răspunsurile Comisiei (5),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 33 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune pentru gestionarea financiară a celui de al șaptelea FED urmează să fie acordată Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de al șaptelea FED în decursul exercițiului financiar 2006 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ ca Parlamentul European să acorde Comisiei o descărcare de gestiune referitor la executarea operațiunilor celui de al șaptelea FED pentru exercițiul financiar 2006.

      Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2008.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. BAJUK

      (1)  JO L 229, 17.8.1991, p. 3.

      (2)  JO L 156, 29.5.1998, p. 3.

      (3)  JO L 229, 17.8.1991, p. 288.

      (4)  JO L 266, 21.9.1991, p. 1.

      (5)  JO C 259, 31.10.2007, p. 1.


title: Recomandarea Consiliului din 14 iulie 2015 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2015

text:
               18.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 271/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 14 iulie 2015
   privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2015
   (2015/C 271/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 14 iulie 2015, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o Recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3). Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)

               La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o Recomandare (4) privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2014 și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Germaniei pentru 2015.

               (4)

               La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care Germania a fost identificată ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)

               La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, intensificarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări fiscale responsabile și favorabile creșterii.

               (6)

               La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară pentru Germania pentru 2015. În raport s-au evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat întocmit în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită măsuri de politică decisive și o monitorizare specifică. Riscurile au crescut având în vedere insuficiența persistentă a investițiilor private și publice. Această insuficiență reprezintă o frânare a creșterii și contribuie la excedentul foarte ridicat de cont curent, care continuă să necesite o atenție deosebită. Este imperios necesar să se întreprindă acțiuni de reducere a efectelor negative asupra economiei germane și, având în vedere dimensiunea acestei economii, asupra uniunii economice și monetare în ansamblu.

               (7)

               La 28 aprilie 2015, Germania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015, iar la 16 aprilie 2015 și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               În prezent, Germania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. În Programul de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune să mențină un excedent bugetar. Obiectivul pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – continuă să fie îndeplinit pe întreaga perioadă de programare. Se estimează că ponderea datoriei publice din PIB va scădea treptat, urmând să ajungă la 61,5 % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare – și care nu a fost aprobat de un organism independent – pornește de la premise precaute de creștere. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că soldul structural se va menține deasupra obiectivului pe termen mediu. Se prevede că datoria brută se va menține pe o traiectorie descendentă fermă, depășind nivelul impus de regula privind datoria. Se creează astfel premise pentru încurajarea investițiilor. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Germania va respecta, probabil, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)

               Administrația federală a mărit cheltuielile pentru învățământ și cercetare, însă cheltuielile pentru învățământ, exprimate ca procent din PIB, continuă să se situeze sub media UE, iar cheltuielile totale pentru învățământ și cercetare ar putea să rămână sub ținta națională de 10 % din PIB în 2015. Germania intenționează să mărească investițiile publice până în 2018, punând la dispoziție, în acest scop, încă 10 miliarde EUR pentru infrastructură și încă 5 miliarde EUR pentru sprijinirea investițiilor realizate de comunele mai slabe din punct de vedere financiar. Aceste demersuri pozitive par totuși a nu fi suficiente pentru rezolvarea blocajului investițional general. Germania ar putea profita de spațiul său de manevră bugetară pentru a investi în viitorul potențial de creștere al economiei și pentru a rezolva blocajul investițiilor publice, care se observă în special în infrastructură și la nivel local. Germania nu a înregistrat progrese în ceea ce privește sporirea eficienței sistemului fiscal. În general, se pare că nu se folosesc toate posibilitățile de deplasare a accentului fiscal asupra unor surse de venituri mai favorabile creșterii. Veniturile din impozitele periodice pe proprietate continuă să fie relativ scăzute (0,5 % din PIB în 2012, față de 1,5 % în UE-28), iar evaluarea imobiliară este învechită, bazându-se pe valori de piață din 1963/1964 în landurile vestice și din 1935 în landurile estice. Deși reforma impozitului funciar aplicat la nivel local (Grundsteuer) a fost prevăzută în acordul de coaliție și a fost anunțată în Programul național de reformă pentru 2014 și în cel pentru 2015, până în prezent nu s-au întreprins acțiuni concrete. În loc să se pună un accent mai puternic asupra impozitelor periodice pe proprietate, care au mai puține efecte de denaturare, a continuat tendința de mărire a impozitelor pe tranzacții imobiliare. Impozitul comercial aplicat la nivel local (Gewerbesteuer) nu a fost revizuit. Includerea unor elemente independente de profit în baza de impozitare a generat pierderi de eficiență.
               Atât cerințele administrative pe care trebuie să le îndeplinească întreprinderile pentru plata taxelor și a impozitelor, cât și costurile de colectare a taxelor și a impozitelor se mențin la un nivel relativ ridicat în Germania, iar rata declarațiilor de venit și de profit depuse electronic se situează sub media Uniunii. Actuala revizuire a relațiilor bugetare dintre nivelul național (federație), nivelul regional (landuri) și nivelul local (comune) oferă ocazia de a consolida cadrul unor politici bugetare viabile și, în special, de a asigura investiții publice adecvate la toate nivelurile administrației. Revizuirea oferă, de asemenea, ocazia de a îmbunătăți atât modul de împărțire a competențelor în materie de venituri și de cheltuieli, cât și eficiența sistemului de egalizare bugetară orizontală și a administrației fiscale.

               (10)

               Nu au fost precizate măsuri pentru majorarea stimulentelor de pensionare tardivă, stimulente care par a fi indispensabile, având în vedere că se prognozează un declin drastic al populației în vârstă de muncă din Germania și că este posibil ca pe termen mediu să se manifeste o lipsă de lucrători calificați. Sarcina fiscală a lucrătorilor care câștigă 50 %-67 % din salariul mediu a rămas, în linii mari, neschimbată din 2001 și se numără în continuare printre cele mai ridicate din Uniune. Se așteaptă ca reformele întreprinse de curând în sistemele de asigurări sociale să determine o nouă creștere a ratelor de contribuții și să mărească într-o și mai mare măsură sarcina fiscală. Acest lucru ar putea influența în mod negativ participarea la piața forței de muncă și venitul disponibil. Impactul progresiei reci este, în prezent, atenuat de o inflație scăzută. Date fiind însă creșterea dinamică a salariilor și ratele întrucâtva mai ridicate ale inflației din anii următori, progresia rece ar putea avea ca rezultat majorări nediscreționare semnificative ale taxelor și ale impozitelor. Acestea, la rândul lor, ar putea afecta venitul disponibil. În ceea ce privește îmbunătățirea nivelului de educație al persoanelor defavorizate, s-au înregistrat progrese limitate. Probabilitatea de părăsire timpurie a școlii este două ori mai mare în cazul tinerilor care provin din familii de migranți. Se pare că stimulentele fiscale neadecvate constituie un factor important prin care a doua persoană care contribuie la venitul familiei este descurajată de la a accepta un loc de muncă și a lucra mai multe ore. Se explică astfel proporția scăzută de femei care lucrează cu normă întreagă și numărul de ore lucrate în medie de femei care se numără printre cele mai scăzute din Uniune. Scutirea „mini-joburilor” de la impozitul pe venitul personal și, în numeroase cazuri, de la toate contribuțiile angajatului la asigurările sociale descurajează, de asemenea, lucrătorii de la acceptarea unui loc de muncă în care salariul este mai mare decât pragul pentru un „mini-job”, și anume 450 EUR pe lună.

               (11)

               Acțiunile de politică menite să stimuleze concurența în sectoarele serviciilor, în special în cel al serviciilor profesionale, au fost restrânse. Ratele de creștere a productivității muncii în sectorul serviciilor profesionale din Germania sunt negative sau apropiate de zero de mai bine de un deceniu. Germania se numără, de asemenea, printre statele membre în care reglementarea este puțin favorabilă concurenței în sectorul serviciilor profesionale. Printre restricțiile existente se numără cerințele referitoare la calificările profesionale, la forma juridică și la participarea la capitalul societății. În ceea ce privește ultima categorie, în prezent au loc schimbări limitate în unele landuri, dar tot nu există o revizuire amplă a acestor restricții. Germania participă la exercițiul de evaluare reciprocă, prevăzut în Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6) de modificare a Directivei privind calificările profesionale, dar nu a luat încă măsuri în urma acestei revizuiri. Situația concurenței de pe piețele feroviare din Germania nu a cunoscut îmbunătățiri semnificative de anul trecut. Mai precis, în segmentul transportului feroviar de persoane pe distanțe lungi, mediul concurențial dificil descurajează intrarea noilor participanți pe piață. Taxele de acces la calea ferată pentru transportul de persoane pe distanțe lungi se numără printre cele mai ridicate din Uniune. Cota deținută de noii participanți pe piața transportului feroviar de persoane pe distanțe lungi se menține sub 1 % și se află în scădere.

               (12)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Germaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (13)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și consideră (7) că Germania respectă normele Pactului de stabilitate și de creștere.

               (14)

               Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (15)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (8). În calitate de țară a cărei monedă este euro, Germania ar trebui să garanteze și implementarea integrală și promptă a acestor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în 2015 și în 2016, Germania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să mărească într-o și mai mare măsură investițiile publice în infrastructură, învățământ și cercetare. Să încurajeze investițiile private și să ia măsuri pentru sporirea eficienței sistemului fiscal, în special prin revizuirea impozitului comercial local și a modului de impozitare a întreprinderilor și prin modernizarea administrației fiscale. Să se folosească de actuala revizuire pentru a îmbunătăți structura relațiilor bugetare dintre nivelul național, nivelul regional și nivelul local, îndeosebi în vederea asigurării unor investiții publice adecvate la toate nivelurile administrației.

               2.

               Să mărească stimulentele de pensionare tardivă. Să ia măsuri pentru reducerea impozitelor ridicate pe veniturile salariale și a contribuțiilor ridicate la asigurările sociale, în special în cazul persoanelor cu venituri scăzute, și să combată efectele progresiei reci. Să revizuiască fiscalitatea mini-joburilor pentru a facilita astfel trecerea la alte forme de ocupare.

               3.

               Să ia măsuri mai ambițioase de stimulare a concurenței în sectoarele serviciilor, mai ales în cel al serviciilor profesionale, prin eliminarea restricțiilor nejustificate, precum cerința de formă juridică, cerința de participare la capital și tarifele fixe. În acest scop, să finalizeze actuala revizuire internă a barierelor respective și să ia măsurile care se impun în urma acestei revizuiri. Să îndepărteze barierele rămase în calea concurenței de pe piețele feroviare, în special de pe cea a transportului feroviar de persoane pe distanțe lungi.

      Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. GRAMEGNA

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținută prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (4)  Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2014 (JO C 247, 29.7.2014, p. 20).

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

      (6)  Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (JO L 354, 28.12.2013, p. 132).

      (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (8)  JO C 272, 18.8.2015, p. 98.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 2 august 2016 privind cadrul de referință pentru managementul calității datelor pentru statisticile referitoare la deținerile de titluri de valoare (BCE/2016/24)

text:
               17.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 2 august 2016
   privind cadrul de referință pentru managementul calității datelor pentru statisticile referitoare la deținerile de titluri de valoare
   (BCE/2016/24)
   (2016/C 297/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 5.1 și articolul 34.1 a treia liniuță,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (UE) nr. 1011/2012 al Băncii Centrale Europene (BCE/2012/24) (2) prevede că agenții raportori rezidenți într-un stat membru din zona euro trebuie să raporteze date titlu cu titlu cu privire la poziții, tranzacții și, atunci când sunt disponibile, alte modificări ale volumului titlurilor de valoare pe care le dețin. Băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre a căror monedă este euro trebuie să clasifice și să agrege aceste date.

               (2)

               Calitatea generală a datelor privind deținerile de titluri de valoare trebuie evaluată la nivelul datelor de intrare (titluri de valoare individuale), precum și la nivelul datelor de ieșire (atât individuale, cât și agregate). Pentru a asigura caracterul complet, exact și consecvent al statisticilor referitoare la deținerile de titluri de valoare, Orientarea BCE/2013/7 a Băncii Centrale Europene (3) prevede cadrul de referință pentru managementul calității datelor (Data Quality Management – DQM) pentru statisticile relevante.

               (3)

               Cadrul DQM stabilește responsabilitățile BCN din zona euro pentru calitatea datelor de ieșire privind deținerile de titluri de valoare și, după caz, pe cele ale operatorilor Bazei de date statistice privind deținerile de titluri de valoare a Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) (Securities Holdings Statistics Database) (denumită în continuare „SHSDB”), respectiv Banca Centrală Europeană (BCE) și Deutsche Bundesbank.

               (4)

               Pentru a asigura consecvența calității, toți membrii SEBC participanți care raportează BCE date în scopul SHSDB ar trebui să respecte aceleași standarde DQM. În plus, BCN din afara zonei euro sunt cele mai în măsură să realizeze DQM asupra datelor referitoare la investitorii rezidenți în statele membre ale acestora. Deși este recunoscut faptul că orientările adoptate de către BCE nu pot impune nicio obligație BCN din afara zonei euro, articolul 5 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene se aplică atât BCN din zona euro, cât și celor din afara zonei euro. BCN din afara zonei euro care raportează BCE date în scopul SHSDB ar trebui prin urmare să stabilească și să implementeze toate măsurile pe care le consideră adecvate pentru realizarea DQM în conformitate cu Orientarea BCE/2013/7. BCN din afara zonei euro ar trebui să coopereze între ele, precum și cu BCN din zona euro și BCE în ceea ce privește aplicarea cadrului DQM în conformitate cu acea orientare,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   În sensul prezentei recomandări, „statistici referitoare la deținerile de titluri de valoare” și „DQM” au sensul stabilit în Orientarea BCE/2013/7.
   Destinatarii prezentei recomandări ar trebui să aplice cadrul DQM pentru statisticile referitoare la deținerile de titluri de valoare prevăzute la articolul 11 alineatele (3)-(6) din Orientarea BCE/2013/7 și să coopereze în timp util cu operatorii SHSDB.
   Prezenta recomandare se adresează BCN din statele membre din afara zonei euro care raportează BCE date în scopul SHSDB.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 2 august 2016.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1011/2012 al Băncii Centrale Europene din 17 octombrie 2012 privind statisticile referitoare la deținerile de titluri de valoare (BCE/2012/24) (JO L 305, 1.11.2012, p. 6).

      (3)  Orientarea BCE/2013/7 a Băncii Centrale Europene din 22 martie 2013 privind statisticile referitoare la deținerile de titluri de valoare (JO L 125, 7.5.2013, p. 17).


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 13 decembrie 2016 privind politicile de distribuire a dividendelor (BCE/2016/44)

text:
               23.12.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 481/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 13 decembrie 2016
   privind politicile de distribuire a dividendelor
   (BCE/2016/44)
   (2016/C 481/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (6) și articolul 132,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 34,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 4 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (2),
   întrucât:
   Instituțiile de credit trebuie să continue pregătirile pentru aplicarea completă și în timp util a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) într-un mediu macroeconomic și financiar dificil care exercită presiune asupra profitabilității instituțiilor de credit și, prin urmare, asupra capacității acestora de a-și consolida bazele de capital. În plus, în timp ce instituțiile de credit trebuie să finanțeze economia, o politică de distribuire conservatoare face parte din gestionarea adecvată a riscurilor și dintr-un sistem bancar solid. Ar trebui aplicată metoda prevăzută de Recomandarea BCE/2015/49 a Băncii Centrale Europene (5),
   ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

      I.

               1.

               Instituțiile de credit ar trebui să pună în aplicare politici privind dividendele bazate pe raționamente prudente și conservatoare, astfel încât, după distribuire, să respecte cerințele de capital aplicabile și rezultatele procesului de supraveghere și evaluare (PSE).

                           (a)

                           Instituțiile de credit trebuie să respecte permanent cerințele minime de capital aplicabile („cerințele pilonului 1”). Acestea includ o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază de 4,5 %, o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de 6 % și o rată a fondurilor proprii totale de 8 %, astfel cum este prevăzut la articolul 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

                           (b)

                           În plus, instituțiile de credit trebuie să îndeplinească permanent cerințele de capital impuse prin decizia care urmează PSE în aplicarea articolului 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și care depășesc cerințele pilonului 1 („cerințele pilonului 2”).

                           (c)

                           De asemenea, instituțiile de credit trebuie să respecte cerința privind amortizorul combinat, astfel cum este definită la articolul 128 alineatul (6) din Directiva 2013/36/UE.

                           (d)

                           Instituțiile de credit trebuie de asemenea să respecte cerințele care le sunt aplicabile cu privire la rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, rata fondurilor proprii de nivel 1 și rata fondurilor proprii totale la nivelul „fully loaded” (6) până la finalul perioadei de introducere treptată aplicabile. Aceasta se referă la aplicarea deplină a ratelor sus-menționate după aplicarea dispozițiilor tranzitorii, precum și a cerinței privind amortizorul combinat, astfel cum este definită la articolul 128 alineatul (6) din Directiva 2013/36/UE. Dispozițiile tranzitorii sunt prevăzute în titlul XI din Directiva 2013/36/UE și în partea a zecea din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

                     Aceste cerințe trebuie îndeplinite atât la nivel consolidat, cât și la nivel individual, cu excepția cazului în care au fost acordate derogări individuale de la aplicarea cerințelor prudențiale, astfel cum este prevăzut la articolele 7 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

               2.

               În ceea ce privește instituțiile de credit care plătesc dividende (7) în 2017 pentru exercițiul financiar 2016, BCE recomandă următoarele:

                           (a)

                           Categoria 1: Instituțiile de credit care (i) îndeplinesc cerințele de capital aplicabile prevăzute la punctul 1 literele (a), (b) și (c) și (ii) au atins deja nivelul „fully loaded” pentru ratele care le sunt aplicabile la 31 decembrie 2016, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d), ar trebui să distribuie profitul lor net sub formă de dividende într-o manieră conservatoare care să le permită continuarea respectării tuturor cerințelor și a rezultatelor PSE chiar și în cazul unor condiții economice și financiare deteriorate;

                           (b)

                           Categoria 2: Instituțiile de credit care îndeplinesc cerințele de capital aplicabile prevăzute la punctul 1 literele (a), (b) și (c) la 31 decembrie 2016, dar nu au atins deja nivelul „fully loaded” pentru ratele care le sunt aplicabile la 31 decembrie 2016, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d), ar trebui să distribuie profitul lor net sub formă de dividende într-o manieră conservatoare care să le permită continuarea respectării tuturor cerințelor și a rezultatelor PSE chiar și în cazul unor condiții economice și financiare deteriorate. În plus, acestea ar trebui, în principiu, să plătească dividende doar în măsura în care este asigurat cel puțin un progres liniar (8) către respectarea nivelului „fully loaded” al cerințelor de capital, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d), și a rezultatelor PSE;

                           (c)

                           Categoria 3: Instituțiile de credit care nu îndeplinesc cerințele prevăzute la punctul 1 litera (a), (b) sau (c) nu ar trebui în principiu să distribuie dividende.

                     Instituțiile de credit care nu se pot conforma prezentei recomandări pentru că apreciază că au obligația legală de a plăti dividende ar trebui să contacteze imediat echipa comună de supraveghere care le corespunde.
               Se așteaptă ca instituțiile de credit din categoriile 1, 2 și 3 prevăzute la punctul 2 literele (a), (b) și (c) să respecte și orientările pilonului 2. În cazul în care celelalte condiții nu se modifică, se poate anticipa că cererea de capital (9) va rămâne în general stabilă. În cazul în care o instituție de credit funcționează sau se anticipează că va funcționa sub nivelul orientărilor pilonului 2, aceasta ar trebui să contacteze imediat echipa comună de supraveghere care-i corespunde. BCE va analiza motivele pentru care a scăzut sau se anticipează că va scădea nivelul de capital al instituției de credit și va lua în considerare adoptarea de măsuri adecvate și proporționale, specifice instituției.

      II.

   Prezenta recomandare se adresează entităților supravegheate semnificative și grupurilor supravegheate semnificative, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 16 și 22 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17).

      III.

   Prezenta recomandare se adresează de asemenea autorităților naționale competente și autorităților naționale desemnate în ceea ce privește entitățile supravegheate mai puțin semnificative și grupurile supravegheate mai puțin semnificative, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 7 și 23 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17). Se așteaptă ca autoritățile naționale competente și autoritățile naționale desemnate să aplice prezenta recomandare în ceea ce privește respectivele entități și grupuri, după caz (10).

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 13 decembrie 2016.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

      (2)  JO L 141, 14.5.2014, p. 1.

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

      (4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

      (5)  Recomandarea BCE/2015/49 a Băncii Centrale Europene din 17 decembrie 2015 privind politicile de distribuire a dividendelor (JO C 438, 30.12.2015, p. 1).

      (6)  Toate amortizoarele la nivelul „fully loaded”.

      (7)  Instituțiile de credit pot avea diferite forme juridice, de exemplu societăți cotate la bursă și alte societăți decât cele pe acțiuni, precum societățile mutuale, cooperativele sau instituțiile de economii. Termenul „dividend”, astfel cum este folosit în prezenta recomandare, se referă la orice tip de plată în numerar care face obiectul aprobării de către adunarea generală.

      (8)  Practic, aceasta înseamnă că, în cursul unei perioade de patru ani care începe la 31 decembrie 2014, instituțiile de credit ar trebui în principiu să recupereze cel puțin 25 % pe an din diferența până la nivelul „fully loaded” al ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, ratei fondurilor proprii de nivel 1 și ratei fondurilor proprii totale, astfel cum este prevăzut la punctul 1 litera (d).

      (9)  Cererea de capital înseamnă cerințele pilonului 1 și ale pilonului 2, împreună cu amortizorul de conservare a capitalului și orientările pilonului 2. Indiferent de introducerea treptată a amortizorului de conservare a capitalului, instituțiile de credit ar trebui să anticipeze orientări pozitive ale pilonului 2 în viitor.

      (10)  Dacă prezenta recomandare se aplică entităților supravegheate mai puțin semnificative și grupurilor supravegheate mai puțin semnificative care consideră că nu se pot conforma prezentei recomandări pentru că apreciază că au obligația legală de a plăti dividende, acestea ar trebui să contacteze imediat autoritățile naționale competente care le corespund.


title: Recomandarea Consiliului din 14 iulie 2015 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2015

text:
               18.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 272/10

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 14 iulie 2015
   privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2015
   (2015/C 272/03)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 14 iulie 2015, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2). Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)

               La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2014 și a emis un aviz privind Programul actualizat de stabilitate al Slovaciei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Slovaciei pentru 2015.

               (4)

               La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Raportul privind mecanismul de alertă, în care Slovacia nu a fost identificată ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)

               La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, intensificarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări fiscale responsabile și favorabile creșterii.

               (6)

               La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară pentru Slovacia pentru 2015. În raport s-au evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)

               La 29 aprilie 2015, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               În prezent, Slovacia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune să îmbunătățească treptat deficitul global, reducându-l la 2,5 % din PIB în 2015 și, ulterior, la 0,5 % din PIB în 2018. Conform Programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – ar urma să fie realizat începând din 2017. Se estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va înregistra o ușoară diminuare în 2015, an în care va reprezenta 53,4 %, și că va continua să scadă până la 50,3 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor previziuni bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile menite să sprijine, începând cu 2016, țintele de deficit planificate nu au fost detaliate într-o măsură suficientă. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, creșterea cheltuielilor nete este inferioară criteriului de referință atât în 2015, cât și în 2016, îndeplinind, prin urmare, cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Slovacia va respecta probabil dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)

               Tendințele constatate în 2014 pe piața forței de muncă indică o redresare, dar rata șomajului rămâne ridicată. S-au redus factorii de descurajare din cadrul sistemului de securitate socială și s-au înregistrat unele progrese în direcția reducerii șomajului în rândul tinerilor, dar șomajul de lungă durată rămâne o provocare majoră, iar rata de angajare a romilor și a persoanelor slab calificate este scăzută. Deși au făcut obiectul unor prime măsuri de îmbunătățire, serviciile publice de ocupare a forței de muncă dispun de o capacitate limitată de a oferi servicii personalizate, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața forței de muncă. Rata de ocupare profesională a femeilor rămâne cu mult sub media UE, situație ce reflectă insuficiența serviciilor de îngrijire a copiilor de bună calitate și accesibile ca preț și durata relativ îndelungată a concediului pentru creșterea copilului.

               (10)

               Slovacia a realizat unele progrese în ceea ce privește învățarea la locul de muncă, adoptând o nouă lege privind învățământul profesional și tehnic, care urmează să intre în vigoare în 2015. S-au realizat totuși progrese limitate cu privire la îmbunătățirea condițiilor de predare, la încurajarea înființării unor programe de licență cu o orientare profesională mai puternică și la creșterea procentului de copii romi înscriși în sistemul de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. Nu s-au luat măsuri menite să asigure o mai largă participare a romilor la învățământul profesional și la învățământul superior. Nu s-au realizat decât progrese limitate în ceea ce privește eliminarea lacunelor sistemului de cercetare și inovare slovac, fiind necesar, în principal, să se amelioreze calitatea și relevanța bazei științifice și să se promoveze cooperarea dintre mediul academic, sectorul cercetării și mediul de afaceri.

               (11)

               Slaba calitate a mediului de afaceri din Slovacia reduce atractivitatea acestei țări atât pentru investițiile străine, cât și pentru cele interne. Gradul necorespunzător de eficiență și calitate al administrației publice și al sistemului de justiție are consecințe negative în special asupra mediului de afaceri. Fluctuația ridicată a personalului și gestionarea ineficientă a resurselor umane afectează negativ funcția publică. Până în prezent, s-au depus eforturi limitate de combatere a corupției. Mai precis, necesitatea de a consolida capacitatea analitică și de audit a administrației fiscale nu a fost abordată. Achizițiile publice prezintă deficiențe adânc înrădăcinate, care afectează alocarea resurselor publice.

               (12)

               Deși recentele modificări aduse sistemului de impozitare au contribuit la îmbunătățirea finanțelor publice, costurile aferente îmbătrânirii populației vor afecta, în viitor, situația îndatorării Slovaciei, care este relativ solidă în prezent. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice depinde de capacitatea guvernului de a îmbunătăți raportul costuri-eficacitate din sectorul sănătății. Nivelul general de eficiență al sistemului de sănătate slovac este redus, rezultatele obținute fiind slabe în comparație cu restul UE. Guvernul a adoptat o nouă strategie în materie de sănătate pentru perioada 2014-2020, în încercarea de a remedia deficiențele sistemului național de sănătate. Strategia este în curs de aplicare, dar aceste măsuri nu au intrat încă în vigoare în marea lor majoritate. De asemenea, continuă să existe ineficiențe în ceea ce privește colectarea impozitelor și administrația fiscală.

               (13)

               Slabele rezultate ale investițiilor realizate în ultimii ani pot afecta grav perspectivele de creștere pe termen lung ale Slovaciei. Scăderea investițiilor private înregistrată între 2008 și 2013 a fost deosebit de puternică, societățile nefinanciare reprezentând aproximativ 90 % din scăderea totală a investițiilor din cauza reducerii fluxurilor de investiții străine directe (ISD). În 2013, investițiile în bunuri de capital rămâneau cu aproximativ 13 % mai mici în termeni reali decât în 2008. Deși nu a fost la fel de drastică, scăderea investițiilor publice continuă să aibă consecințe importante, având în vedere proiectele de infrastructură de mare anvergură din sectorul transporturilor, care prezintă o importanță esențială pentru a putea valorifica potențialul de creștere al regiunilor din centrul și estul Slovaciei. Atât barierele administrative, cât și cele normative legate de planificarea investițiilor, de lipsa de transparență și de durata îndelungată a procedurilor de obținere a autorizațiilor de construcție și de utilizare a terenurilor frânează investițiile publice. Fondurile UE reprezintă o proporție foarte mare din totalul investițiilor publice din Slovacia, în comparație cu nivelurile observate în alte state membre din regiune. În plus, absorbția fondurilor UE este împiedicată de administrarea necorespunzătoare a procedurilor de planificare, de deficiențele legate de conceperea și selectarea proiectelor, precum și de nerespectarea cerințelor privind evaluarea impactului asupra mediului. Utilizarea unor specificații personalizate în domeniul achizițiilor publice restrânge concurența și conduce la o creștere a prețurilor finale. O mai bună supraveghere a entităților publice care iau parte la achiziții publice și creșterea nivelului cunoștințelor de specialitate din cadrul acestor entități ar putea contribui la depășirea acestor probleme. Gradul necorespunzător de eficiență și calitate al administrației publice și al sistemului de justiție afectează mai ales mediul de afaceri, iar aspecte cum ar fi reforma procedurii civile și repartizarea inegală a volumului de muncă în instanțe nu au fost încă remediate.

               (14)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Slovaciei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE cu privire la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (15)

               Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și a consideră (6) că Slovacia respectă normele Pactului de stabilitate și de creștere.

               (16)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (7). Fiind o țară a cărei monedă este euro, Slovacia ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a respectivelor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să îmbunătățească raportul costuri-eficacitate din sectorul sănătății, inclusiv prin îmbunătățirea gestionării serviciilor medicale spitalicești și prin consolidarea asistenței medicale primare. Să ia măsuri pentru a crește nivelul de colectare a impozitelor.

               2.

               Să ia măsuri suplimentare pentru a soluționa problema șomajului de lungă durată, îmbunătățind măsurile de activare și programele de învățământ pentru adulți, precum și introducând programe de formare de înaltă calitate și adaptate la nevoile individuale. Să îmbunătățească măsurile menite să încurajeze femeile să rămână sau să se întoarcă pe piața forței de muncă, prin ameliorarea ofertei de infrastructuri pentru îngrijirea copilului.

               3.

               Să îmbunătățească formarea profesorilor și atractivitatea profesiei de cadru didactic pentru a stopa degradarea rezultatelor școlare. Să crească participarea copiilor romi la învățământul general și la educația preșcolară de înaltă calitate.

               4.

               Să stimuleze investițiile în infrastructură, să îmbunătățească și să raționalizeze procedurile administrative pentru obținerea autorizațiilor de utilizare a terenurilor și de construcție. Să crească gradul de concurență în cadrul licitațiilor publice și să îmbunătățească mecanismele de supraveghere din domeniul achizițiilor publice.

      Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. GRAMEGNA

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (3)  Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2014 (JO C 247, 29.7.2014, p. 122).

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (6)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (7)  JO C 272, 18.8.2015, p. 98.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 21 decembrie 2006 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Oesterreichische Nationalbank (BCE/2006/29)

text:
               10.1.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 5/1

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

   din 21 decembrie 2006
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Oesterreichische Nationalbank
   (BCE/2006/29)
   (2007/C 5/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   Având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Conturile Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale Eurosistemului sunt supuse auditării de către auditori externi independenți desemnați la recomandarea Consiliului Guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               În baza articolului 37 alineatul (1) din Legea federală privind Oesterreichische Nationalbank, adunarea generală a Oesterreichische Nationalbank (OeNB) trebuie să aleagă în fiecare an câte doi auditori și doi auditori supleanți. Auditorii supleanți vor primi sarcina efectuării auditului doar în situația în care auditorii nu pot să efectueze auditul.

               (3)

               La 14 martie 2006 Consiliul Uniunii Europene, având în vedere recomandarea BCE/2006/1 din 1 februarie 2006 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Oesterreichische Nationalbank (1), a aprobat numirea colectivă a KPMG Alpen-Treuhand GmbH și TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH în calitatea de auditori externi și a Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH și BDO Auxilia Treuhand GmbH în calitatea de auditori supleanți pentru exercițiul financiar 2006 (2).

               (4)

               La 8 septembrie 2003, OeNB a informat a BCE că la Adunarea Generala a OeNB din mai 2006, KPMG Alpen-Treuhand GmbH nu a obținut majoritatea de voturi necesară pentru a fi numit și, pe cale de consecință, auditorul situat pe poziția a doua, TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH, a fost numit primul auditor. Auditorul supleant situat pe prima poziție, Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH, a fost numit al doilea auditor iar auditorul supleant situat pe a doua poziție, BDO Auxilia Treuhand GmbH, a fost numit auditor supleant unic. Pentru a numi al doilea auditor supleant, OeNB a urmat o procedură restrânsă de achiziție, a selecționat Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH și a invitat BCE să o recomande către Consiliul UE pentru aprobare.

               (5)

               Aprobarea Consiliului UE este necesară pentru numirea Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH în calitatea de al doilea auditor extern și Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH în calitatea de al doilea auditor extern supleant al OeNB.

               (6)

               Mandatul auditorilor externi poate fi reînnoit anual, fără ca perioada totală a mandatului să depășească cinci ani,

         A ADOPTAT PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Se recomandă numirea colectivă a TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH și a Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH în calitatea de auditori externi ai OeNB pentru exercițiul financiar 2006.

               2.

               Se recomandă numirea colectivă a BDO Auxilia Treuhand GmbH și Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH în calitatea de auditori externi supleanți ai OeNB pentru exercițiul financiar 2006.

               3.

               Acest mandat poate fi reînnoit anual, fără ca perioada totală a mandatului să depășească cinci ani, și se va încheia cel mai târziu cu exercițiul financiar 2010.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 21 decembrie 2006.

            Președintele BCE

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  JO C 34, 10.2.2006, p. 30.

      (2)  JO L 79, 16.3.2006, p. 25.