               5.5.2022

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 184/170

      P9_TA(2021)0431
      Relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan
      Recomandarea Parlamentului European din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (2021/2041(INI))
      (2022/C 184/14)

         Parlamentul European,

                  —

                  având în vedere rapoartele anuale ale Parlamentului European privind PESC și secțiunile referitoare la relațiile dintre UE și Taiwan,

                  —

                  având în vedere Mecanismul de dialog UE-Taiwan privind politica industrială (IPD), creat în 2015,

                  —

                  având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (1),

                  —

                  având în vedere participarea Taiwanului la Rețeaua întreprinderilor europene, la Platforma europeană de cooperare a clusterelor și la dialogul privind economia digitală,

                  —

                  având în vedere comunicatul din 5 mai 2021 al miniștrilor afacerilor externe și ai dezvoltării din statele G7, în special secțiunea privind sprijinul pentru participarea semnificativă a Taiwanului la forurile Organizației Mondiale a Sănătății și la Adunarea Mondială a Sănătății,

                  —

                  având în vedere acordurile de cooperare pentru combaterea fraudei comerciale și punerea în aplicare de către Taiwan, începând cu 2017, a standardelor internaționale de bună guvernanță fiscală,

                  —

                  având în vedere cooperarea și participarea cu succes a Taiwanului la programele-cadru ale Uniunii Europene (PCUE),

                  —

                  având în vedere Consultarea UE-Taiwan privind munca, instituită în 2018,

                  —

                  având în vedere exonerarea de obligația de a deține viză UE pentru titularii de pașapoarte taiwaneze începând din 2011,

                  —

                  având în vedere politica „o singură Chină” a UE,

                  —

                  având în vedere declarația comună a liderilor SUA și ai Japoniei din 16 aprilie 2021,

                  —

                  având în vedere declarația comună a liderilor SUA și ai Republicii Coreea din 21 mai 2021,

                  —

                  având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 10 iunie 2020 intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008),

                  —

                  având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică,

                  —

                  având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 septembrie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024),

                  —

                  având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0265/2021),

                  A.

                  întrucât UE și Taiwanul sunt parteneri care împărtășesc aceeași viziune și valori comune precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept;

                  B.

                  întrucât agresivitatea militară continuă și activitățile la limita legalității, precum și alte forme de provocare cum ar fi spionajul, atacurile informatice și vânătoarea de talente ale Chinei față de Taiwan amenință serios statu-quo-ul dintre Taiwan și China, precum și pacea și stabilitatea regiunii indo-pacifice și pot duce la o escaladare periculoasă; întrucât ministrul apărării din Taiwan, Chiu Kuo-cheng, a declarat că, având în vedere acumularea continuă și semnificativă, China ar putea fi capabilă să lanseze o invazie „masivă” a Taiwanului până în 2025; întrucât tensiunile dintre China și Taiwan sunt la nivelul cel mai ridicat din ultimii 40 de ani, China trimițând, începând cu 1 octombrie 2021, 150 de avioane militare, inclusiv avioane de vânătoare și bombardiere nucleare, în zona de identificare a apărării aeriene a Taiwanului; întrucât această regiune este de mare importanță pentru UE atât deoarece acolo are parteneri apropiați, cât și deoarece unul dintre statele sale membre are teritorii de peste mări în această zonă;

                  C.

                  întrucât în 2016 UE s-a angajat să folosească toate canalele pe care le are la dispoziție pentru a încuraja inițiativele care urmăresc să promoveze dialogul, cooperarea și consolidarea încrederii de o parte și de alta a Strâmtorii Taiwanului; întrucât această aspirație nu s-a realizat până în prezent;

                  D.

                  întrucât la 9 octombrie 2021 președintele chinez Xi Jinping s-a angajat să continue „reunificarea” cu Taiwanul prin mijloace pretins pașnice, însă a avertizat că cel mai mare obstacol în calea acesteia este „independența Taiwanului”; întrucât declarațiile și acțiunile belicoase ale Chinei fac să planeze serioase dubii asupra acestei abordări pașnice; întrucât, potrivit unui sondaj publicat de Centrul de studii electorale al Universității Naționale Chengchi din Taipei în iulie 2021, doar 1,5 % din populația taiwaneză sprijină unificarea cu China continentală cât mai curând posibil, iar o majoritate covârșitoare sprijină menținerea statu-quo-ului, cel puțin pe termen scurt;

                  E.

                  întrucât eforturile Taiwanului de a limita răspândirea coronavirusului s-au dovedit printre cele mai eficace din lume; întrucât eforturile Taiwanului de a contribui activ pe diferite fronturi la binele comunității internaționale în perioada pandemiei, inclusiv prin realizarea unui mare număr de studii internaționale, sunt un exemplu concret că Taiwanul se comportă ca partener și un motiv pentru care ar trebui tratat ca atare; întrucât aceasta arată că Taiwanul are capacitatea de a oferi comunității internaționale contribuții la fel de valoroase pentru a face față multor alte provocări ale vremurilor noastre; întrucât recenta creștere bruscă a cazurilor de infectare cu COVID, lipsa vaccinurilor și intervenția Chinei în eforturile Taiwanului de a le achiziționa direct reprezintă motive serioase de îngrijorare;

                  F.

                  întrucât UE rămâne cea mai mare sursă de investiții străine directe (ISD) pentru Taiwan, cu o valoare cumulată de 48 de miliarde EUR până în 2019, ceea ce reprezintă 31 % din investițiile străine directe în Taiwan; întrucât există un potențial considerabil de creștere a investițiilor străine directe ale Taiwanului în UE; întrucât Taiwanul domină piețele de producție a semiconductorilor, producătorii lui fabricând aproximativ 50 % din producția mondială de semiconductori;

                  G.

                  întrucât poziția Taiwanului, rolul său esențial în lanțurile mondiale de aprovizionare din domeniul înaltei tehnologii și viața sa democratică fac ca acesta să aibă o importanță strategică pentru democrațiile europene;

                  H.

                  întrucât valoarea totală a schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Taiwan a ajuns la 51 de miliarde EUR în 2019, Taiwanul fiind cel de al cincilea partener comercial al UE în Asia și cel de al 15-lea partener al său al nivel mondial,

                  1.

                  recomandă Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comisiei:

                              (a)

                              să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a contribui la intensificarea relațiilor politice dintre UE și Taiwan și pentru a urmări un parteneriat larg și mai amplu, respectând orientările politicii „o singură Chină”; să considere Taiwanul un partener-cheie și un aliat democratic în regiunea indo-pacifică în calitate de democrație solidă, cu o economie avansată din punct de vedere tehnologic, care ar putea contribui la menținerea unei ordini guvernate de norme în contextul intensificării rivalității dintre marile puteri;

                              (b)

                              să înceapă urgent o evaluare a impactului, o consultare publică și un studiu preliminar privind un acord bilateral de investiții (ABI) împreună cu autoritățile taiwaneze în vederea pregătirii negocierilor pentru aprofundarea legăturilor economice bilaterale; întrucât un astfel de acord ar duce la relaxarea cerințelor privind „conținutul propriu” din partea investitorilor și producătorilor europeni în Taiwan; să reamintească, în contextul dinamicilor regionale, importanța relațiilor comerciale și economice dintre UE și Taiwan, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de multilateralism și de OMC, de tehnologie și de sănătate publică, precum și a cooperării esențiale în materie de aprovizionare cu bunuri esențiale, cum ar fi semiconductorii; să încurajeze Taiwanul să își sporească investițiile în UE și să sublinieze că Taiwanul este membru cu drepturi depline al OMC;

                              (c)

                              să își exprime profunda îngrijorare cu privire la agresivitatea militară continuă a Chinei și la exercitarea de presiuni de către aceasta asupra Taiwanului, mai ales prin investițiile considerabile ale Chinei în capabilități militare, prin desfășurarea de exerciții de atac și prin încălcările frecvente ale zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului; să invite China să oprească imediat actualele sale incursiuni în zona de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, în special având în vedere că, între 1 și 4 octombrie 2021, au fost înregistrate aproximativ 150 de incursiuni ale unor aeronave, inclusiv ale unor avioane de vânătoare; să denunțe, în plus, retorica provocatoare a Chinei, care semnalează intenția aparent contradictorie a acesteia de a dori să includă Taiwanul în regimul totalitar al Partidului Comunist Chinez (PCC) și, în același timp, de a susține o dezvoltare pașnică a relațiilor cu Taiwanul, și să insiste asupra faptului că orice modificare a relațiilor dintre China și Taiwan nu trebuie să fie făcută unilateral și nici împotriva voinței cetățenilor taiwanezi; să solicite insistent UE și statelor membre să își asume un rol activ în colaborarea cu parteneri internaționali care au aceeași viziune pentru a urmări pacea și stabilitatea în Strâmtoarea Taiwanului și pentru stabili un parteneriat cu guvernul democratic al Taiwanului;

                              (d)

                              să își exprime profundele îngrijorări față de situația din Marea Chinei de Est și din Marea Chinei de Sud și să se opună ferm oricăror încercări unilaterale de schimbare a statu-quoului și de creștere a tensiunilor; să reamintească că este important să se respecte dreptul internațional, în special Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) și dispozițiile sale privind obligația de a soluționa conflictele prin mijloace pașnice, precum și să se mențină libertatea de navigație și de survolare;

                              (e)

                              să își exprime profunda îngrijorare în legătură cu capacitatea Chinei de a lansa o invazie masivă a Taiwanului până în 2025; să condamne ferm încălcarea fără precedent de către China, începând cu 1 octombrie 2021, a zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, care a inclus trimiterea a 150 de avioane militare, inclusiv avioane de vânătoare și bombardiere nucleare; să își exprime opinia că recentele provocări militare din partea Chinei fac să planeze dubii asupra intențiilor pe termen lung ale Chinei de a găsi o soluție pașnică;

                              (f)

                              să reamintească faptul că menținerea păcii și a stabilității în regiunea indo-pacifică este un interes fundamental pentru UE și statele sale membre; să sublinieze că un conflict militar în Strâmtoarea Taiwanului nu numai că ar crea perturbări economice semnificative care ar afecta interesele europene, ci ar și submina grav ordinea bazată pe norme din regiune și guvernarea democratică bazată pe respectarea drepturilor omului, democrație și stat de drept;

                              (g)

                              să rețină că UE acordă o mare importanță securității din Strâmtoarea Taiwanului și că există o legătură directă între prosperitatea europeană și securitatea din Asia și de aceea consecințele pentru Europa ale unui conflict s-ar extinde cu mult dincolo de domeniul economic; să declare că acțiunile Chinei împotriva Taiwanului și din Marea Chinei de Sud vor avea consecințe asupra relațiilor UE-China;

                              (h)

                              să își exprime îngrijorarea cu privire la legislația chineză privind Taiwanul și să sublinieze că impunerea Legii privind securitatea națională în Hong Kong a făcut complet nedemnă de încredere prevederea din Legea privind combaterea secesiunii din 2005 care conferă Taiwanului un nivel ridicat de autonomie în cazul unificării;

                              (i)

                              să sublinieze importanța continuării progreselor la toate nivelurile parteneriatului și cooperării UE-Taiwan, mai ales în contextul provocărilor continue ale Chinei și al întăririi capacităților sale militare; să sublinieze îndeosebi rolul important pe care îl poate juca Parlamentul European în identificarea de domenii în care să se aprofundeze cooperarea, precum și în identificarea și denunțarea hotărâtă a provocărilor chineze și în demonstrarea solidarității cu Taiwanul;

                              (j)

                              să susțină cu fermitate participarea semnificativă ca observator a Taiwanului la reuniunile, mecanismele și activitățile organismelor internaționale, inclusiv ale Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), ale Organizației Internaționale de Poliție Criminală (Interpol) și ale Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC); să îndemne statele membre și instituțiile europene să sprijine inițiativele internaționale care cer participarea Taiwanului la organizațiile internaționale; să salute din nou cooperarea activă a Taiwanului cu comunitatea internațională în ceea ce privește acumularea de cunoștințe despre pandemia de COVID-19 și găsirea celor mai bune modalități de răspuns și să sublinieze că acest caz a dovedit că apartenența deplină a Taiwanului la OMS ar aduce valoare adăugată sănătății și calității vieții cetățenilor tuturor statelor membre;

                              (k)

                              să încurajeze intensificarea schimburilor economice, științifice, culturale, politice și la nivel individual, a întâlnirilor și cooperării dintre UE și Taiwan și a schimburilor cu participarea reprezentanților statelor membre, inclusiv la cele mai înalte niveluri, astfel încât să se reflecte pe deplin cooperarea dinamică, multidimensională și strânsă dintre UE și Taiwan, în calitate de parteneri care împărtășesc aceeași viziune; să condamne amenințările cu represalii și presiunile asupra lui Miloš Vystrčil, președintele Senatului Cehiei, din partea Republicii Populare Chineze în urma vizitei sale în Taiwan din august 2020 și să observe că Republica Cehă, ca orice altă țară suverană, are dreptul de a dezvolta relații de cooperare economică și culturală cu Taiwanul;

                              (l)

                              să sprijine în continuare includerea Taiwanului în Strategia indo-pacifică a UE; să ia act cu satisfacție de recenta publicare de către Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a strategiei UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, care constată că întărirea semnificativă a capacităților militare ale Chinei a dus la creșterea tensiunilor în zonele fierbinți din regiune, cum ar fi Marea Chinei de Sud și Marea Chinei de Est, precum și în Strâmtoarea Taiwan, și să afirme că este esențial ca UE să întărească cooperarea cu partenerii regionali pentru a asigura pacea, stabilitatea și prosperitatea de ambele părți ale Strâmtorii Taiwan; să îndemne UE să continue să colaboreze îndeaproape cu alți parteneri care îi împărtășesc viziunea prin intermediul strategiei indo-pacifice a UE pentru a răspunde poziției îndrăznețe a Chinei în regiune și pentru a consolida ordinea guvernată de norme, având în vedere interesele UE în regiune;

                              (m)

                              să continue să adopte inițiative de întărire a relațiilor economice bilaterale și a contactelor interpersonale, mai ales în rândul tineretului și inclusiv în mediul universitar, în domeniile societății civile, sportului, culturii și educației, precum și în cel al parteneriatelor între orașe și regiuni; să salute parteneriatele existente de înfrățire între orașe europene și taiwaneze și să încurajeze diplomația la nivel de orașe ca instrument de sprijinire a participării Taiwanului la inițiative internaționale care i-ar permite să contracareze încercările Chinei de a-i accentua izolarea diplomatică;

                              (n)

                              să încurajeze cooperarea dintre Europa și Taiwan în sectorul mass-mediei, pentru a diversifica peisajul mediatic în limba chineză din UE și a oferi o alternativă la organele de presă controlate de RPC;

                              (o)

                              să încurajeze UE și statele membre să contribuie la sensibilizarea populației din Europa în legătură cu situația din Strâmtoarea Taiwanului și cu complexitatea relațiilor dintre Taiwan și China prin crearea și finanțarea unor programe și cercetări specifice care să vizeze întreaga societate; să sublinieze că este important să se investească într-o dezbatere incluzivă în toate statele membre ale UE, explicând publicului european riscurile avansului autoritarismului în regiunea indo-pacifică, manifestat prin poziția îndrăzneață a Chinei și prin eforturile sale de subminare a democrației, mai ales în Taiwan, și consecințele pentru democrațiile din întreaga lume dacă aceste amenințări rămân fără răspuns;

                              (p)

                              să încurajeze dialogul și cooperarea cu Taiwanul în toate sectoarele industriale și lanțurile de aprovizionare, în special în domeniul industriilor emergente și al celor de importanță strategică, cum ar fi vehiculele electronice, robotica și producția inteligentă, precum și tehnologiile în domeniul semiconductorilor;

                              (q)

                              să sprijine consolidarea inițiativelor care permit UE să se angajeze în parteneriate cu Taiwanul în domeniul TIC, al biotehnologiei și al sănătății și securității și să depună eforturi pentru o cooperare și inițiative concrete între strategia UE privind conectivitatea și noua politică sudică a Taiwanului; să sprijine ferm parteneriatul celor două părți în domeniul semiconductorilor;

                              (r)

                              să recunoască rolul central al Taiwanului în industriile strategice, cum ar fi a cincea generație de infrastructură de comunicații (5G), având în vedere că Taiwanul are cea mai mare uzină de turnare a semiconductorilor din lume și este cel mai mare producător de semiconductori; să accentueze că în viitor microcipurile vor juca un rol central în conturarea viitoarei ordinii mondiale și că entitatea care va controla proiectarea și fabricarea microcipurilor va stabili cursul secolului al XXI-lea; să reamintească că perturbarea lanțurilor mondiale de aprovizionare cauzată de pandemie a plasat Taiwanul în centrul eforturilor de progres tehnologic și a făcut ca UE să își dea seama care îi sunt vulnerabilitățile, accentuând nevoia urgentă de a reflecta asupra reducerii dependenței sale de actori externi; să îndemne, în consecință, la intensificarea cooperării cu Taiwanul pentru a sprijini agenda UE privind tranziția sa verde și digitală, precum și eforturile UE în direcția diversificării lanțurilor valorice și de aprovizionare, întrucât pandemia a accentuat necesitățile în ambele domenii, subliniind nevoia de creștere a investițiilor și a sprijinului politic, în special în legătură cu lanțurile valorice de importanță strategică cum ar fi cele din domeniul microelectronicii, al conducerii autonome și al inteligenței artificiale (IA), domenii în care Taiwanul joacă un rol central;

                              (s)

                              să salute organizarea, în septembrie 2020, a primului Forum european pentru investiții în Taiwan și să încurajeze mai multe investiții bilaterale în ambele direcții; să îndemne la sporirea acestor investiții, mai ales în domeniul industriilor în care Taiwanul este lider, și anume tehnologiile critice, inclusiv semiconductorii, ceea ce ar sprijini eforturile UE de a-și consolida propria capacitate în materie de microelectronică; să constate că în urma dialogului Taiwan-UE din 2020 privind economia digitală, UE și Taiwanul ar trebui să valorifice în continuare discuțiile purtate în legătură cu cooperarea în domeniul cercetării și tehnologiei, al tehnologiei blockchain, al IA, al certificării securității cibernetice, al economiei datelor și al conectivității digitale, pentru a identifica noi sinergii, a extinde dialogul pe tema politicilor de dezvoltare a economiei digitale și a încheia parteneriate mai ample;

                              (t)

                              să salute angajamentele voluntare ale Taiwanului de a sprijini combaterea încălzirii globale, contribuind astfel la atingerea obiectivelor Acordului de la Paris privind schimbările climatice;

                              (u)

                              să încurajeze UE și statele membre să aprofundeze cooperarea cu Taiwanul în combaterea dezinformării venite din țări terțe ostile, inclusiv schimbul de bune practici, abordări comune în stimularea libertății presei și a jurnalismului, aprofundarea cooperării în domeniul securității și amenințărilor informatice, sensibilizarea cetățenilor și creșterea nivelului general de educație digitală al populației pentru creșterea rezilienței sistemelor noastre democratice; să sprijine intensificarea cooperării între grupurile de reflecție europene și taiwaneze relevante în acest domeniu;

                              (v)

                              să aibă în vedere desprinderea de învățăminte din experiența Taiwanului în combaterea dezinformării provenite din China continentală, care are ca țintă independența mass-mediei taiwaneze prin utilizarea platformelor de comunicare socială, infiltrarea în televiziunile și presa scrisă taiwaneze pentru a influența opinia publică, încercând să submineze alegerile din Taiwan; să elogieze Taiwanul pentru tratarea educației în domeniul mass-mediei ca un instrument util și esențial în a-i educa pe cetățeni să identifice dezinformarea și pentru includerea, din acest motiv, a educației în domeniul mass-mediei în programa școlară;

                              (w)

                              să accentueze faptul că beneficiile eforturilor Taiwanului de combatere a dezinformării și a știrilor false nu se limitează la această țară, influențând nu numai societatea sa, ci și comunitățile sinofone din Hong Kong și din alte țări din Asia de Sud-Est;

                              (x)

                              să condamne încercările Chinei de a discredita modul în care guvernul taiwanez a gestionat pandemia; să salute abordarea eficace a Taiwanului, pornind de jos în sus și condusă de cetățenii săi, de verificare a veridicității știrilor și a informațiilor folosind tehnologia, cum ar fi IA, pentru a intensifica eforturile și a le permite celor care stabilesc veridicitatea informațiilor să identifice afirmațiile cele mai dăunătoare care circulă pe platformele de comunicare socială și astfel să le oprească răspândirea;

                              (y)

                              să reamintească că amenințarea cu care se confruntă Taiwanul din cauza operațiunilor de dezinformare ale Chinei este parte a unei probleme mai mari cu care se confruntă democrațiile din întreaga lume într-o epocă în care tehnologiile comunicațiilor sunt esențiale în competiția geopolitică pentru poziția de lider mondial; să reamintească faptul că China, alături de Rusia, rămâne o amenințare importantă și la adresa democrațiilor din Europa prin desfășurarea de campanii de dezinformare, o amenințare care a crescut semnificativ odată cu pandemia, după cum se arată în raportul SEAE din iunie 2020; să constate că, din acest motiv, cooperarea în lupta împotriva dezinformării este atât în interesul UE, cât și în cel al Taiwanului;

                              (z)

                              să promoveze în continuare colaborarea existentă în domeniul cercetării și inovării dintre UE și Taiwan în programul-cadru Orizont Europa (2021-2027); să insiste pentru participarea, în viitor, a unui număr mai mare de cercetători taiwanezi la programul Orizont Europa;

                              (aa)

                              să promoveze în continuare turismul și schimburile de tineri cu Taiwanul prin inițiative cum ar fi vacanțele de lucru, programele Erasmus sau programul de burse pentru conectivitate Taiwan-Europa și să exploreze posibilitățile de cooperare în învățământul superior și în alte domenii, cu scopul de a crește nivelul cunoștințelor privind China și Taiwanul în Europa și de a contribui la o mai bună înțelegere a Europei în Taiwan;

                              (ab)

                              să încurajeze UE și statele sale membre să consolideze cooperarea cu Taiwanul în ceea ce privește Cadrul mondial de cooperare și de formare, care este o platformă de cooperare regională ce urmărește să ofere țărilor terțe din întreaga lume programe de consolidare a capacităților și de formare;

                              (ac)

                              să schimbe denumirea Biroului economic și comercial european din Taiwan în „Biroul Uniunii Europene din Taiwan” pentru a reflecta amploarea legăturilor noastre;

                              (ad)

                              să salute planurile de înființare a unui Birou de reprezentare al Taiwanului în Lituania; să condamne reacția guvernului chinez de a impune sancțiuni economice Lituaniei; să își exprime sprijinul și solidaritatea cu Lituania în această privință, să ia măsurile adecvate și să solicite Consiliului să facă același lucru;

                              (ae)

                              să elogieze Taiwanul ca partener remarcabil în promovarea drepturilor omului și a libertății religioase în regiunea indo-pacifică; să recunoască performanțele Taiwanului în a oferi un exemplu în regiune, cu un bilanț solid în respectarea libertăților fundamentale, atât economice, cât și sociale, precum și a drepturilor politice și culturale, inclusiv progresele din domeniul drepturilor persoanelor LGBTQI și din domeniul drepturilor comunităților indigene; să solicite Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului și trimisului special al UE pentru libertatea religioasă sau de convingeri să participe la convențiile internaționale privind drepturile omului din Taiwan și să ia măsuri concrete pentru a colabora cu Taiwanul pentru a promova drepturile omului, drepturile sociale și libertatea religioasă, economia digitală și creșterea durabilă a țărilor în curs de dezvoltare din regiunea indo-pacifică;

                              (af)

                              să consolideze cooperarea cu Taiwanul în vederea schimbului de bune practici în ceea ce privește gestionarea pandemiei de COVID-19, lansând inițiative pentru înlesnirea achiziționării vaccinurilor, și să întărească în continuare cooperarea UE cu Taiwanul în domeniul sănătății și al controlului bolilor transmisibile; să felicite guvernul și poporul taiwanez pentru limitarea relativ reușită a pandemiei pe plan intern și pentru generozitatea cu care au oferit ajutor altor țări; să reamintească faptul că răspunsul eficient al Taiwanului s-a bazat pe transparență și deschidere și pe folosirea tehnologiei în colaborare cu societatea, abordare întemeiată pe încrederea publică;

                              (ag)

                              să salute acțiunile de solidaritate ale Taiwanului față de UE, demonstrate prin donarea a peste 7 milioane de măști chirurgicale mai multor state membre în timpul primelor luni, foarte dificile, ale pandemiei și a cinci linii de producție de măști Republicii Cehe; solicită ca acestei solidarități să i se răspundă pe măsură;

                              (ah)

                              să continue să încurajeze schimbul de informații între statele membre și Taiwan și lupta lor comună împotriva infracționalității transfrontaliere;

                              (ai)

                              să recunoască faptul că SUA și Japonia au evidențiat pentru prima dată importanța păcii și a stabilității în Strâmtoarea Taiwanului în declarația comună făcută cu ocazia unui recent summit bilateral, urmată de o declarație similară a statelor G7 la începutul lunii mai; să îndemne UE să colaboreze cu alți parteneri care îi împărtășesc viziunea, cum ar fi Australia, Noua Zeelandă, India, Japonia, Coreea de Sud și Statele Unite, și să ia în considerare invitarea Taiwanului să participe, împreună cu partenerii săi, la platformele și grupurile de lucru existente în domeniul industriilor critice;

                              (aj)

                              să încurajeze statele membre care nu au încheiat un acord privind evitarea dublei impuneri și prevenirea evaziunii fiscale sau un acord privind schimbul de informații în domeniul fiscal cu Taiwanul să inițieze negocieri cu privire la astfel de acorduri cât mai curând posibil;

                  2.

                  încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernului Taiwanului.

         (1)  JO C 181, 19.5.2016, p. 52.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 17 mai 2022 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banco de Portugal (BCE/2022/24) 2022/C 210/01

text:
               25.5.2022

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 210/1

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
      din 17 mai 2022
      către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banco de Portugal
      (BCE/2022/24)
      (2022/C 210/01)
      CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
      întrucât:

                  (1)

                  Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

                  (2)

                  Mandatul auditorilor externi actuali ai Banco de Portugal, Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2021. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2022.

                  (3)

                  Banco de Portugal a selectat PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2022-2026,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      Se recomandă desemnarea PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda drept auditori externi ai Banco de Portugal pentru exercițiile financiare 2022-2026.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 17 mai 2022.

               Președinta BCE

            Christine LAGARDE


title: Recomandarea (UE) 2022/822 a Comisiei din 18 mai 2022 privind accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și facilitarea contractelor de achiziție de energie electrică

text:
               25.5.2022

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 146/132

      RECOMANDAREA (UE) 2022/822 A COMISIEI
      din 18 mai 2022
      privind accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și facilitarea contractelor de achiziție de energie electrică
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  Energia din surse regenerabile se află în centrul tranziției către energia curată; această tranziție este necesară pentru a realiza obiectivele Pactului verde european, pentru a face energia accesibilă din punct de vedere financiar și pentru a reduce dependența Uniunii de importurile de combustibili fosili și de energie.

                  (2)

                  Energia din surse regenerabile are beneficii multiple pentru cetățenii Uniunii: contribuie la eforturile combatere a schimbărilor climatice și la protecția mediului, generează creștere economică și locuri de muncă și este un factor important pentru menținerea poziției de lider tehnologic și industrial a Uniunii și pentru creșterea rezilienței economiei sale.

                  (3)

                  Sectorul energetic este responsabil de peste 75 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din Uniune. Prin urmare, accelerarea producției de energie prin dezvoltarea și implementarea de instalații de energie din surse regenerabile este vitală pentru ca Uniunea să își poată atinge obiectivul pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și pentru a facilita atingerea obiectivului Uniunii pentru 2030 privind reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de GES, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

                  (4)

                  Creșterea rapidă a ponderii energiei din surse regenerabile este crucială pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie. Costurile fixe ale energiei din surse regenerabile au scăzut, iar costurile variabile ale acesteia sunt apropiate de zero, ceea ce înseamnă că, în comparație cu costurile combustibililor fosili, costurile energiei electrice din surse regenerabile au fost mai stabile și mai mici. Implementarea accelerată a energiei din surse regenerabile va reduce dependența Uniunii de combustibilii fosili, care sunt în cea mai mare parte importați.

                  (5)

                  Așa cum se recunoaște în Comunicarea „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” („Comunicarea REPowerEU”) (2) accelerarea rapidă a utilizării energiei din surse regenerabile este fundamentală pentru reducerea dependenței Uniunii de combustibilii fosili și pentru eliminarea treptată a consumului de gaz rusesc. Planul REPowerEU conține măsuri care vizează realizarea acestui obiectiv, la fel ca semestrul european, în contextul căruia sunt propuse recomandări specifice fiecărei țări cu privire la acordarea de autorizații adaptate la circumstanțele individuale ale statelor membre.

                  (6)

                  Comunicarea REPowerEU a introdus, de asemenea, o inițiativă privind acceleratorul de hidrogen, care dublează obiectivele pentru 2030 privind hidrogenul din surse regenerabile, cu scopul de a reduce dependența externă a Uniunii de importurile de combustibili fosili. Pentru a produce 10 Mt de hidrogen din surse regenerabile, Uniunea va avea nevoie, până în 2030, de capacități suplimentare de 80 GW pentru producția de energie din surse regenerabile.

                  (7)

                  Proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile trebuie, în principiu, să primească o autorizație pentru a-și putea realiza activitatea prevăzută. Procedurile de acordare a autorizațiilor contribuie la garantarea siguranței și a securității proiectelor. Cu toate acestea, complexitatea, varietatea și durata excesivă a acestor proceduri constituie un obstacol major în calea unei implementări rapide indispensabile a energiei din surse regenerabile și și în calea creării în Uniune a unui sistem energetic mai sigur, mai sustenabil și mai accesibil din punct de vedere financiar.

                  (8)

                  Întârzierile din cadrul procesului de prelucrare a autorizațiilor pentru proiecte periclitează atingerea la timp a obiectivelor energetice și climatice și determină creșterea costurilor proiectelor necesare în acest scop. Având în vedere dinamismul inovării, aceste întârzieri pot conduce, de asemenea, la implementarea unor instalații de energie din surse regenerabile mai puțin eficiente.

                  (9)

                  Aceste obstacole au fost deja identificate în Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), care prevedea obligația statelor membre de a evalua procedurile de acordare a autorizațiilor pentru a reduce obstacolele normative și de altă natură din calea producției de energie electrică din surse regenerabile. Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a introdus cerințe privind simplificarea procedurilor administrative pentru dezvoltatorii de energie din surse regenerabile. Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (5) consolidează aceste cerințe. Transpunerea lor integrală și rapidă de către toate statele membre contribuie în mod semnificativ la reducerea duratei procedurilor administrative, reprezintă o prioritate absolută și este extrem de urgentă.

                  (10)

                  Comisia sprijină statele membre prin intermediul instrumentului de sprijin tehnic (6), furnizând expertiză tehnică adaptată pentru conceperea și implementarea reformelor necesare, inclusiv a celor care raționalizează cadrul pentru procesele de autorizare și de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și care promovează utilizarea contractelor de achiziție de energie electrică din surse regenerabile la nivel de întreprinderi. Sprijinul tehnic implică, de exemplu, consolidarea capacității administrative, armonizarea cadrelor legislative și schimbul de bune practici relevante.

                  (11)

                  Termenele pentru procesul de acordare a autorizațiilor prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 se aplică fără a aduce atingere obligațiilor existente în temeiul dreptului aplicabil al Uniunii în domeniul mediului, căilor de atac judiciare, măsurilor reparatorii și altor proceduri în fața unei instanțe judecătorești și mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor, inclusiv proceduri de contestare și căi de atac și măsuri reparatorii extrajudiciare, și pot fi prelungite pe durata respectivelor proceduri.

                  (12)

                  Neacceptarea de către public a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile reprezintă un alt obstacol important în calea implementării acestora în multe state membre. Pentru a soluționa această problemă, ar trebui luate în considerare nevoile și perspectivele cetățenilor și ale părților interesate din societate, în toate etapele dezvoltării proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile – de la elaborarea politicilor până la amenajarea spațiului și dezvoltarea proiectelor – și ar trebui încurajate bunele practici care vizează asigurarea unei repartiții corecte a diverselor tipuri de impact ale instalațiilor în rândul populației locale.

                  (13)

                  La nivelul statelor membre au fost identificate majoritatea obstacolelor legate de acordarea autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și pentru infrastructura conexă de rețea, precum și bunele practici care vizează depășirea acestor obstacole.

                  (14)

                  Obstacolele administrative au devenit mai semnificative datorită îmbunătățirilor aduse în privința altor obstacole, precum costurile tehnologice, care au scăzut dramatic în ultimii zece ani, sau aspectele financiare, atenuate de reducerile de costuri și de numărul tot mai mare al contractelor de achiziție de energie electrică din surse regenerabile la nivel de întreprinderi.

                  (15)

                  Prezenta recomandare abordează aceste preocupări, solicitând găsirea de soluții în contextul cadrului juridic existent. Ea nu aduce atingere dreptului Uniunii, în special în domeniul energiei și mediului, și nici obligațiilor care decurg din acesta. Prezenta recomandare nu aduce atingere nici normelor Uniunii în domeniul concurenței, în special articolele 101, 102 și 106 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și nici practicii decizionale a Comisiei în materie de asigurare a respectării normelor Uniunii în domeniul concurenței.

                  (16)

                  În paralel cu prezenta recomandare a fost adoptată o propunere legislativă de modificare și de consolidare a dispozițiilor Directivei (UE) 2018/2001 legate de procedurile administrative. Întrucât este urgent să se accelereze implementarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile, statele membre ar trebui să înceapă, cât mai curând posibil, să identifice zone terestre și marine adecvate și să pregătească planuri pentru zonele care sunt deosebit de adecvate („zone prioritare pentru energia din surse regenerabile”), în conformitate cu articolul 15b din propunerea de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 privind acordarea autorizațiilor.

                  (17)

                  Amenajarea spațiului maritim reprezintă un instrument esențial pentru identificarea viitoarelor zone dedicate implementării energiei din surse regenerabile, precum și pentru facilitarea utilizărilor multiple ale spațiului maritim, inclusiv conservarea și protecția mediului marin. Directiva privind amenajarea spațiului maritim (7) prevede obligația statelor membre de a-și adopta planurile naționale de amenajare a spațiului maritim până la 31 martie 2021. Comisia îndeamnă statele membre care nu au transpus încă integral Directiva privind amenajarea spațiului maritim să își stabilească și să își adopte planul național (8).

                  (18)

                  Obstacolele rezultate din procedurile de acordare a autorizațiilor ar putea afecta, de asemenea, introducerea viitoare a tehnologiilor inovatoare în domeniul decarbonizării, care sunt necesare pentru realizarea neutralității climatice. Crearea unor spații de testare în materie de reglementare, adică a unor spații pentru testarea, într-un mediu real, a tehnologiilor, produselor, serviciilor sau abordărilor inovatoare, care nu respectă pe deplin cadrul juridic și de reglementare existent, ar putea să sprijine inovarea și să faciliteze adaptarea ulterioară a mediului de reglementare pentru a le integra.

                  (19)

                  Dezvoltarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile finanțate parțial sau total prin contracte de achiziție la nivel de întreprinderi va contribui la accelerarea adoptării energiei din surse regenerabile. De asemenea, contractele de achiziție la nivel de întreprinderi oferă beneficii directe consumatorilor finali, inclusiv printr-o ofertă de prețuri competitive și previzibile la energie și prin contribuția adusă la agenda societăților din Uniune privind responsabilitatea socială a întreprinderilor.

                  (20)

                  În pofida creșterii anuale a numărului de contractele de achiziție la nivel de întreprinderi în ultimii cinci ani, procentajul proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile finanțate direct de întreprinderile achizitoare este de numai 15-20 % din piața anuală. De asemenea, adoptarea contractelor de achiziție la nivel de întreprinderi este limitată în principal la anumite state membre, la energia electrică ca purtător de energie și la societățile multinaționale mari orientate spre consumatori.

                  (21)

                  În paralel cu prezenta recomandare, Comisia pune la dispoziție seturi de date consolidate digital cu privire la o gamă largă de factori energetici și de mediu relevanți prin intermediul Laboratorului de geografie pentru energie și industrie (9) (Energy and Industry Geography Lab, EIGL), pentru a ajuta statele membre să identifice „zone prioritare” pentru energia din surse regenerabile, în vederea implementării rapide a noilor proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile. Comisia intenționează să dezvolte acest instrument de cartografiere prin încorporarea unor seturi de date suplimentare și a unor linkuri la instrumentele digitale de amenajare teritorială ale statelor membre,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

         DEFINIȚIE

                  1.

                  În sensul prezentei recomandări și al orientărilor însoțitoare, proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile sunt înțelese ca incluzând instalații de producție pentru generarea de energie din surse regenerabile, astfel cum este definită în Directiva privind energia din surse regenerabile (inclusiv sub formă de hidrogen din surse regenerabile), precum și activele necesare pentru racordarea lor la rețea și pentru stocarea energiei produse.

         PROCEDURI MAI RAPIDE ȘI DE MAI SCURTĂ DURATĂ

                  2.

                  Statele membre ar trebui să asigure faptul că planificarea, construirea și exploatarea instalațiilor de producție a energiei din surse regenerabile, racordarea lor la rețeaua de energie electrică, de gaz și de căldură, precum și rețeaua aferentă în sine și activele de stocare se califică pentru cea mai favorabilă procedură disponibilă în procedurile lor de planificare și de acordare a autorizațiilor și sunt considerate ca fiind de interes public major și în interesul siguranței publice, având în vedere propunerea legislativă de modificare și de consolidare a dispozițiilor Directivei (UE) 2018/2001 legate de procedurile administrative și fără a aduce atingere dreptului Uniunii.

                  3.

                  Statele membre ar trebui să instituie termene clar definite, accelerate și cât mai scurte cu putință pentru toate etapele necesare în vederea acordării autorizațiilor de construcție și de exploatare a proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile, specificând cazurile în care aceste termene pot fi extinse și în ce condiții. Statele membre ar trebui să stabilească termene maxime obligatorii pentru toate etapele relevante ale procedurii de evaluare a impactului asupra mediului. Durata procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru instalarea echipamentelor de energie solară în structuri artificiale ar trebui să fie limitată la cel mult trei luni.

                  4.

                  Statele membre ar trebui să instituie calendare și să prevadă norme procedurale specifice în vederea asigurării eficienței procedurilor juridice legate de accesul la justiție pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile.

                  5.

                  Statele membre ar trebui să elaboreze un proces unic și unificat de depunere a cererilor pentru întreaga procedură administrativă de solicitare și de acordare a autorizațiilor. Ar trebui să se acorde prioritate cererilor simultane în raport cu cele secvențiale, în cazul în care sunt necesare autorizații diferite, inclusiv pentru proiectele de rețea inter-relaționate.

                  6.

                  Statele membre ar trebui să le permită solicitanților să actualizeze la timp specificațiile tehnologice ale proiectelor lor, în intervalul dintre depunerea cererii de autorizare și etapa de construcție a proiectelor, pentru a facilita adoptarea de tehnologii inovatoare.

                  7.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul I secțiunea 2 din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         FACILITAREA PARTICIPĂRII CETĂȚENILOR ȘI A COMUNITĂȚILOR

                  8.

                  Statele membre ar trebui să stimuleze participarea cetățenilor, inclusiv a celor din gospodăriile cu venituri mici și medii, și a comunităților de energie la proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile, precum și să ia măsuri pentru a încuraja transferarea beneficiilor tranziției energetice asupra comunităților locale, sporind astfel nivelul de acceptare și de angajament al publicului.

                  9.

                  Statele membre ar trebui să pună în aplicare proceduri simplificate de acordare a autorizațiilor pentru comunitățile de energie din surse regenerabile, inclusiv pentru racordarea la rețea a instalațiilor deținute de comunități, și să reducă la minimum procedurile și cerințele privind autorizarea producției, inclusiv pentru autoconsumatorii de energie din surse regenerabile.

                  10.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul I secțiunea 5 litera (c) și secțiunea 6 litera (a) din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         ÎMBUNĂTĂȚIREA COORDONĂRII INTERNE

                  11.

                  Statele membre ar trebui să asigure raționalizarea și coordonarea eficace între nivelul național, regional și municipal în ceea ce privește rolurile și responsabilitățile autorităților competente, precum și legislația, reglementările și procedurile aplicabile pentru autorizarea proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile.

                  12.

                  Statele membre ar trebui să desemneze un ghișeu unic pentru acordarea autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001, astfel încât să limiteze la strictul necesar numărul de autorități implicate și să sporească la maximum eficiența, luând în considerare resursele publice și beneficiile concentrării expertizei tehnologice, juridice și de mediu.

                  13.

                  Statele membre ar trebui să introducă norme prin care să asigure faptul că lipsa unui răspuns, în termenele stabilite, din partea autorității sau autorităților competente conduce la acceptarea unei anumite cereri în etapa relevantă a procedurii de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile (așa-numita „aprobare tacită din partea administrației”), cu excepția cazului în care răspunsul autorităților respective este necesar în temeiul legislației Uniunii sau al legislației naționale.

                  14.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul I secțiunea 3 din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         PROCEDURI CLARE ȘI DIGITALIZATE

                  15.

                  Statele membre ar trebui să comunice solicitanților, la începutul procedurii de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile, informații clare, complete și transparente cu privire la toate cerințele și etapele procedurale, inclusiv la procedurile de contestare.

                  16.

                  Statele membre ar trebui să introducă proceduri complet digitalizate de acordare a autorizațiilor și mijloace de comunicare electronice, pentru a înlocui utilizarea hârtiei. Informațiile relevante, inclusiv modele de cereri, studii și date de mediu, precum și informații privind opțiunile pentru participarea publicului și taxele administrative, ar trebui să fie puse la dispoziția dezvoltatorilor de proiecte în mod centralizat, în cadrul unui manual de proceduri online.

                  17.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul I secțiunea 3 din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         RESURSE UMANE SI COMPETENȚE SUFICIENTE

                  18.

                  Statele membre ar trebui să asigure că organismele lor însărcinate cu acordarea autorizațiilor și autoritățile lor responsabile cu efectuarea evaluărilor de mediu dispun de personal adecvat și suficient, cu competențe și calificări relevante.

                  19.

                  Statele membre ar trebui să recurgă la oportunitățile de finanțare disponibile la nivelul Uniunii și la nivel național pentru activități de perfecționare și de conversie profesională, în special la nivel regional și local, precum și să aibă în vedere stabilirea unei alianțe pentru cooperare sectorială în domeniul competențelor, pentru a elimina lacunele în materie de competențe ale personalului responsabil cu procedurile de acordare a autorizațiilor și cu evaluările de mediu.

                  20.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul I secțiunea 4 din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         O MAI BUNĂ IDENTIFICARE ȘI AMENAJARE A ZONELOR ADECVATE PENTRU PROIECTE

                  21.

                  Statele membre ar trebui să identifice rapid zone terestre și marine adecvate pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile, care să fie compatibile cu planurile lor naționale privind energia și clima și cu contribuția lor la atingerea obiectivului revizuit pentru 2030 privind energia din surse regenerabile. În cadrul acestui proces de cartografiere, anumite zone limitate și clar definite ar trebui desemnate ca deosebit de adecvate pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile (zone prioritare pentru energia din surse regenerabile), evitând totodată, pe cât posibil, zonele valoroase din punct de vedere ecologic și acordând prioritate, printre altele, terenurilor degradate care nu pot fi utilizate pentru agricultură. În acest scop, statele membre sunt încurajate să recurgă la seturile de date actualizate disponibile în Laboratorul de geografie pentru energie și industrie (10) („EIGL”).

                  22.

                  Statele membre ar trebui să limiteze „zonele de excludere”, în care nu poate fi dezvoltată energia din surse regenerabile, la strictul necesar. Ele ar trebui să furnizeze informații clare și transparente, însoțite de justificări rezonabile, cu privire la restricțiile legate de distanța față de zonele rezidențiale și față de zonele utilizate de aviația militară și civilă. Restricțiile ar trebui să fie bazate pe dovezi și desemnate astfel încât să își atingă scopul prevăzut, sporind totodată la maximum disponibilitatea spațiului pentru dezvoltarea proiectelor și luând în considerare și alte constrângeri legate de amenajarea teritoriului.

                  23.

                  Statele membre ar trebui să raționalizeze cerințele privind evaluarea impactului asupra mediului pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile, în măsura în care este posibil din punct de vedere juridic, aplicând orientările tehnice disponibile privind reconcilierea implementării energiei din surse regenerabile cu legislația Uniunii în domeniul mediului și integrând evaluarea impactului asupra mediului cu alte evaluări de mediu aplicabile, în cadrul unei proceduri comune. Statele membre ar trebui să utilizeze în mod sistematic stabilirea domeniului de aplicare (scoping) (11) sau să o facă obligatorie, pentru a îmbunătăți calitatea procesului de evaluare a impactului asupra mediului.

                  24.

                  Statele membre ar trebui să se asigure că uciderea sau perturbarea unor specimene individuale de păsări sălbatice și din specii protejate în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului (12) nu reprezintă un obstacol în calea dezvoltării proiectelor în domeniul energiei din surse regenerabile, impunând proiectelor respective să integreze, după caz, măsuri de atenuare menite să prevină, pe cât posibil, în mod eficace, uciderea sau perturbarea, monitorizând eficacitatea acestora și luând măsuri suplimentare, în funcție de necesități, pe baza informațiilor obținute în urma monitorizării, pentru a se evita orice impact negativ semnificativ în rândul populației din speciile vizate. În cazul în care se procedează în acest mod, uciderea sau perturbarea accidentală a unor specimene individuale nu ar trebui să fie considerată deliberată și, prin urmare, nu ar trebui să intre sub incidența articolului 12 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE și nici a articolului 5 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13).

                  25.

                  Statele membre ar trebui să încurajeze implicarea timpurie a publicului în definirea planurilor de amenajare a teritoriului, să promoveze utilizarea multiplă a siturilor și să asigure transparența cu privire la locul și la modul în care pot fi construite sau instalate proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile, inclusiv instalațiile de mici dimensiuni de la nivel municipal. Statele membre ar trebui să aibă în vedere planificarea coordonată a rețelelor și a capacităților de producție a energiei din surse regenerabile la toate nivelurile, inclusiv în contextul cooperării regionale.

                  26.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul I secțiunea 5 din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         FACILITAREA RACORDĂRII LA REȚEA

                  27.

                  Statele membre ar trebui să pună în aplicare planificarea pe termen lung a rețelei și să prevadă investiții compatibile cu expansiunea planificată a capacităților de producție a energiei din surse regenerabile, luând în considerare cererea viitoare și obiectivul privind neutralitatea climatică.

                  28.

                  Statele membre ar trebui să stabilească proceduri simplificate pentru retehnologizarea instalațiilor existente de energie din surse regenerabile, inclusiv proceduri pentru evaluările de mediu, și să adopte o procedură de notificare simplă pentru racordarea acestora la rețea acolo unde nu se preconizează niciun impact negativ semnificativ asupra mediului sau la nivel social.

                  29.

                  Statele membre ar trebui să asigure faptul că operatorii de sistem (i) aplică o procedură transparentă și digitală pentru aplicațiile de racordare la rețea; (ii) furnizează informații privind capacitatea rețelei și (iii) optimizează utilizarea capacității rețelei prin autorizarea utilizării acesteia de către centrale electrice care combină mai multe tehnologii complementare.

                  30.

                  Statele membre ar trebui să garanteze securitatea juridică în ceea ce privește reconfigurarea conductelor de gaze naturale pentru transportul hidrogenului, indicând în mod clar ce autorizații vor fi necesare și permițând păstrarea drepturilor obținute în temeiul autorizațiilor existente.

                  31.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul I secțiunea 6 din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         PROIECTE INOVATOARE

                  32.

                  Statele membre sunt încurajate să instituie spații de testare în materie de reglementare pentru a acorda scutiri specifice de la cadrul legislativ sau de reglementare național, regional sau local pentru tehnologiile, produsele, serviciile sau abordările inovatoare, cu scopul de a facilita acordarea autorizațiilor în sprijinul implementării și al integrării în sistem a energiei din surse regenerabile, a stocării sau a altor tehnologii de decarbonizare, în conformitate cu legislația Uniunii.

         FACILITAREA CONTRACTELOR DE ACHIZIȚIE DE ENERGIE ELECTRICĂ

                  33.

                  Statele membre ar trebui să elimine rapid orice obstacole administrative și de piață nejustificate din calea contractelor de achiziție de energie din surse regenerabile la nivel de întreprinderi, în special pentru a accelera adoptarea acestor contracte de către întreprinderile mici și mijlocii.

                  34.

                  Statele membre ar trebui să conceapă, să programeze și să implementeze scheme de sprijin – și garanții de origine – astfel încât acestea să fie compatibile cu contractele de achiziție de energie din surse regenerabile la nivel de întreprinderi, să le completeze și să permită încheierea acestora.

                  35.

                  Atunci când pun în aplicare prezentele recomandări, statele membre ar trebui să recurgă la practicile descrise în capitolul II din orientările incluse în anexa la prezenta recomandare.

         MONITORIZARE, RAPORTARE ȘI EXAMINARE

                  36.

                  Statele membre ar trebui să instituie un punct de contact însărcinat cu monitorizarea periodică a principalelor blocaje din cadrul procesului de acordare a autorizațiilor și cu soluționarea problemelor întâmpinate de dezvoltatorii de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile.

                  37.

                  Statele membre ar trebui să comunice Comisiei, o dată la doi ani, începând cu luna martie 2023, în cadrul rapoartelor naționale intermediare integrate privind energia și clima care urmează să fie transmise în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (14), toate informațiile detaliate disponibile cu privire la stadiul punerii în aplicare a prezentei recomandări.

                  38.

                  Comisia va examina punerea în aplicare a prezentei recomandări după doi ani de la adoptare și va evalua dacă sunt necesare măsuri suplimentare, ținând seama de informațiile transmise de statele membre.

         Adoptată la Bruxelles, 18 mai 2022.

               Pentru Comisie

            Kadri SIMSON

               Membru al Comisiei

         (1)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

         (2)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă, COM(2022) 108 final.

         (3)  Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității (JO L 283, 27.10.2001, p. 33).

         (4)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

         (5)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (6)  Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 februarie 2021 de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic (JO L 57, 18.2.2021, p. 1).

         (7)  Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (JO L 257, 28.8.2014, p. 135).

         (8)  A se vedea raportul intermediar al Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei privind amenajarea spațiului maritim, COM(2022) 185 din 3 mai 2022.

         (9)  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/

         (10)  https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab

         (11)  Stabilirea domeniului de aplicare înseamnă emiterea unui aviz cu privire la domeniul de aplicare și la nivelul de detaliu al informațiilor de mediu care trebui transmise sub forma unui raport de evaluare a impactului asupra mediului.

         (12)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

         (13)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

         (14)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).