				|

		52012PC0116

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei 2011/734/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv /* COM/2012/0116 final - 2012/ () */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
În temeiul articolului 126 alineatul (9)
și al articolului 136 din TFUE, Decizia 2011/734/UE a Consiliului
definește măsurile de coordonare și supraveghere a disciplinei
bugetare a Greciei și stabilește orientări generale ale politicii
economice pentru Grecia.
Respectarea deciziei este relevantă nu
numai în contextul procedurii de deficit excesiv, ci și în contextul
finanțării Greciei de către statele membre din zona euro, prin
FESF.
Plafonul de deficit public (în termeni SEC95)
pentru 2011 stabilit în decizia Consiliului a fost ratat. Pentru 2012, guvernul
a adoptat un buget care vizează menținerea țintei stabilite în
decizia Consiliului și a adoptat măsuri care ar trebui să
asigure o nouă reducere a deficitului în anii următori.
Activitatea economică în 2011-2014 este
estimată în prezent și preconizată a fi sensibil inferioară
previziunilor de la momentul adoptării Deciziilor 2010/320/UE și
2011/734/UE ale Consiliului. În februarie 2012, guvernul elen a anunțat
măsuri care vizează reducerea deficitului primar în 2012, inclusiv
adoptarea unui buget suplimentar. În martie 2012, Grecia a executat un program
de schimb de obligațiuni care a redus semnificativ cheltuielile cu
dobânzile în 2012 și în anii următori, contribuind la sustenabilitatea
datoriei publice.
Ținând seama de această
situație, este necesar să se revizuiască țintele anuale,
menținându-se totodată termenul limită pentru corectarea
deficitului excesiv. Țintele exprimate ca procent din PIB în ceea ce
privește excedentul primar de -1,0% în 2012, + 1,8 în 2013 și +4,5 în
2014, par adecvate ținând cont de termenul limită pentru corectarea
deficitului excesiv, și anume 2014, precum și de necesitatea de a
îmbunătăți sustenabilitatea datoriei.
Au avut loc discuții ample între Grecia și
serviciile Comisiei, reprezentanții BCE și ai FMI cu privire la
actualizarea condițiilor specifice de politică în Memorandumul de
înțelegere referitor la programul de ajustare economică al Greciei.
Aceste discuții au luat în considerare nu numai măsurile de
consolidare fiscală, ci și necesitatea de consolida caracterul
favorabil creșterii al acestor măsuri și de a minimiza orice
impact social.
Comisia a adoptat o Recomandare de Decizie a
Consiliului de modificare a Deciziei nr. 2011/734/UE și a transmis-o
Consiliului.
Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
de modificare a Deciziei 2011/734/UE
adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării
supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de
reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de
deficit excesiv
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 126 alineatul
(9) și articolul 136,
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       Articolul 136 alineatul (1)
litera (a) din TFUE prevede posibilitatea adoptării unor măsuri
specifice pentru statele membre a căror monedă este euro pentru a
consolida coordonarea și supravegherea disciplinei lor bugetare.
(2)       Articolul 126 din TFUE precizează
că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive
și prevede, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de
stabilitate și creștere, care conform componentei sale corective pune
în aplicare procedura de deficit excesiv, constituie cadrul care sprijină
politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții
bugetare solide ținând cont de situația economică.
(3)       La 27 aprilie 2009, Consiliul
a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de
instituire a Comunității Europene (TCE) că în Grecia exista un
deficit excesiv.
(4)       În data de 10 mai 2010,
Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE[1]
adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al
articolului 136 din TFUE, în vederea consolidării și a aprofundării
supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de
reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de
deficit excesiv până în 2014. Consiliul a stabilit anul 2014 ca
termen limită pentru corectarea deficitului excesiv și ținte
anuale pentru deficitul public.
(5)       Decizia Consiliului
2010/320/UE a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori.
Întrucât trebuiau aduse noi modificări, decizia a fost reformată la
12 iulie 2011, prin Decizia 2011/734/UE a Consiliului[2], din motive de claritate.
(6)       Activitatea economică în
2011-2014 este estimată în prezent și preconizată a fi sensibil
inferioară previziunilor de la momentul adoptării Deciziilor
2010/320/UE și 2011/734/UE ale Consiliului. Se estimează că
activitatea economică s-a contractat în 2011 cu 6,8%. Conform
previziunilor actuale ale Comisiei, PIB-ul real al Greciei se va contracta cu
4,7% în 2012, va stagna în 2013 și va înregistra o nouă
creștere, de 2,5%, abia în 2014. În termeni nominali, PIB-ul s-a contractat
cu 5,2% în 2011 și este de așteptat să se diminueze cu 5,4
și 0,4% în 2012 și, respectiv, 2013, înainte de o creștere de
2,5% în 2014.
(7)       În februarie 2012, guvernul
elen a anunțat măsuri care vizează reducerea deficitului primar
în 2012, inclusiv adoptarea unui buget suplimentar. Aceste măsuri au
făcut obiectul unor discuții aprofundate între autoritățile
elene și serviciile Comisiei. Aceste discuții au luat în considerare
nu numai măsurile de consolidare fiscală, ci și necesitatea de a
consolida caracterul favorabil creșterii al acestor măsuri și de
a minimiza orice impact social.
(8)       În martie 2012, Grecia a
lansat și a executat un program de schimb de obligațiuni care reduce
semnificativ cheltuielile cu dobânzile în 2012 și în anii următori, contribuind
la sustenabilitatea datoriei publice.
(9)       În lumina
considerațiilor de mai sus, apare ca oportună modificarea Deciziei
2011/734/UE în mai multe puncte, inclusiv traiectoria de ajustate fiscală,
menținând neschimbat termenul pentru corectarea deficitului excesiv,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Decizia
2011/734/UE se modifică după cum urmează:
1.         La
articolul 1, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
            „(2)      Traiectoria
de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv trebuie
să urmărească atingerea unui deficit public primar (excluzând
cheltuielile cu dobânzile) de maximum 2 037 milioane EUR (1,0% din PIB) în
2012 și a unor excedente primare de cel puțin 3 652 milioane EUR
(1,8% din PIB) în 2013 și 9 352 milioane EUR (4,5% din PIB) în 2014.
În urma schimbului de obligațiuni, aceste ținte pentru
deficitul/excedentul primar sunt în concordanță cu un deficit global
de 14 811 milioane EUR (7,3% din PIB) în 2012, 9 462 milioane EUR
(4,7% din PIB) în 2013 și 4 499 milioane EUR (2,2% din PIB) în 2014.
În acest scop, trebuie realizată o ameliorare a soldului structural cu cel
puțin 10% din PIB în perioada 2009-2014. Încasările din privatizarea
de active (active financiare și nefinanciare), precum și sumele
plătite Greciei de statele membre din zona euro din veniturile viitoare
obținute de băncile centrale naționale ale acestora provenind
din deținerile de obligațiuni ale statului elen nu reduc efortul de
consolidare fiscală necesar și nu sunt luate în calcul la evaluarea
acestor ținte.
            (3)        Traiectoria de ajustare
menționată la alineatul (2) corespunde cu o evoluție anuală
a datoriei publice consolidate de -26 954 milioane EUR în 2012, 6 775
milioane EUR în 2013 și 1 492 milioane EUR în 2014.”
2.         La
articolul 2, după alineatul (7) se introduce următorul alineat:
            „
(7a)   Grecia trebuie să adopte fără întârziere următoarele
măsuri:
(a)        reducerea
cheltuielilor farmaceutice cu cel puțin 1 076 milioane EUR în 2012;
(b)        reducerea
plăților pentru orele suplimentare efectuate de medicii din spitale
cu cel puțin 50 milioane EUR în 2012;
(c)        reducerea
achizițiilor publice de material militar cu 300 milioane EUR (numerar
și livrări) în 2012;
(d)        reducerea
cu 10% a remunerației funcționarilor aleși și a
personalului conex la nivel local în 2012, precum și reducerea
numărului de viceprimari și a personalul asociat în 2013, cu scopul
de a economisi cel puțin 9 milioane EUR în 2012 și 28 de milioane EUR
din 2013;
(e)        reducerea
cheltuielilor operaționale ale administrației centrale și a
cheltuielilor electorale cu cel puțin 370 milioane EUR (comparativ cu
bugetul pe 2012), din care cel puțin 100 milioane EUR reprezentând
cheltuieli operaționale în sectorul militar, și cel puțin 70
milioane EUR cheltuieli electorale;
(f)         reducerea cheltuielilor operaționale
ale administrației locale, cu scopul de a economisi cel puțin
50 milioane EUR în 2012;
(g)        reduceri
ale subvențiilor către rezidenții din zonele îndepărtate
și reduceri ale granturilor acordate mai multor entități aflate
în subordinea ministerelor, cu scopul de a reduce cheltuielile în 2012 cu cel
puțin 190 milioane EUR;
(h)        o
reducere a bugetului de investiții publice cu 400 milioane EUR în 2012.
Această reducere a bugetului de investiții publice nu va avea niciun
impact asupra proiectelor care sunt cofinanțate din fondurile structurale
(inclusiv proiectele TEN-T);
(i)         modificări
ale fondurilor de pensii suplimentare și ale fondurilor de pensii cu pensii
medii ridicate sau care primesc subvenții mari de la buget și
reduceri ale altor categorii de pensii ridicate, cu scopul de a economisi cel
puțin 450 milioane EUR în 2012 (net, după luarea în calcul a
impactului asupra impozitelor și contribuțiilor sociale);
(j)         reduceri
ale alocațiilor familiale pentru gospodăriile cu venituri ridicate,
în scopul de a economisi 43 milioane EUR în 2012;
(k)        decizii
ministeriale pentru finalizarea implementării noii grile salariale în
cadrul tuturor entităților vizate și legislație privind
modalitățile de recuperare a salariilor plătite în plus începând
din luna noiembrie 2011;
(l)         modificarea
articolelor 3 și 21 din Legea 4038/2012, astfel încât să fie
revizuite condițiile de prelungire a planurilor de eșalonare a
impozitelor și contribuțiilor sociale restante: planurile de eșalonare se vor aplica doar
sumelor restante existente de până la 10 000 EUR pentru persoane
fizice și de până la 75 000 EUR pentru societăți. Contribuabilii care solicită un plan de
eșalonare prelungit trebuie să pună la dispoziția
autorităților fiscale toate situațiile lor financiare;
(m)       o lege-cadru, cu revizuirea aprofundată a
funcționării fondurilor secundare/suplimentare de pensii publice,
menită să stabilizeze cheltuielile cu pensiile, să garanteze
neutralitatea bugetară a acestor scheme și să asigure
sustenabilitatea pe termen mediu și lung a sistemului.”
3.         La
articolul 2, alineatul (8) se modifică după cum urmează:
(a)        literele (a)
și (b) se înlocuiesc cu următorul text:
„(a)      o
reformă a schemelor de pensii secundare/suplimentare concepută în
colaborare cu Comisia Europeană, BCE și FMI și validată de
Comitetul pentru politică economică al UE în ceea ce privește
impactul estimat al acesteia asupra sustenabilității pe termen lung.
Parametrii noului sistem secundar cu contribuții definite non-financiare
asigură echilibrul actuarial pe termen lung, conform evaluării
efectuate de Autoritatea actuarială națională.
(b)        o
ajustare a marjelor de profit ale farmaciilor și introducerea unor marje
de profit regresive cu scopul reducerii marjei de profit globale la sub 15%.”
(b)        se
adaugă următoarele litere:
„(c)      finalizarea
revizuirilor funcționale în curs ale programelor sociale;
(d)        decizii
care să prevadă normele de aplicare a regulamentului privind Autoritatea
unică în domeniul achizițiilor publice; Autoritatea unică în
domeniul achizițiilor publice își începe operațiunile pentru
îndeplinirea mandatului și a obiectivelor sale, precum și pentru
exercitarea competențelor și atribuțiilor care i-au fost conferite,
astfel cum sunt definite în legea privind Autoritatea unică în domeniul
achizițiilor publice și în planul de acțiune convenit cu Comisia
Europeană în noiembrie 2010; numirea membrilor Autorității unice
în domeniul achizițiilor publice;
(e)        identificarea
schemelor pentru care sumele forfetare plătite în momentul
pensionării nu sunt corelate cu contribuțiile plătite și
ajustarea plăților;
(f)         reducerea
marjelor de profit ale comercianților en gros de produse farmaceutice
pentru a se apropia de limita superioară de 5%;
(g)        procedurile
de ofertare necesare pentru implementarea unui sistem complet și uniform
de informații în domeniul sănătății (sistem sanitar
online);
(h)        numirea
tuturor consilierilor juridici, tehnici și financiari pentru
privatizările planificate pentru 2012 și 2013”.
4.         La
articolul 2 alineatul (9), litera (a) se înlocuiește cu:
„(a)      finalizarea
revizuirii programelor de cheltuieli publice. Această revizuire se va baza
pe asistență tehnică externă și se va axa pe pensii
și transferurile sociale (într-un mod care să conserve protecția
socială de bază), pe cheltuielile din sectorul apărării,
fără a aduce atingere capacității de apărare a
țării, și pe restructurarea administrațiilor centrale
și locale; se vor lua, de asemenea, noi măsuri de raționalizare
a cheltuielilor farmaceutice, a cheltuielilor de funcționare ale
spitalelor și a prestațiilor sociale bănești;
(b)        adoptarea unei reforme fiscale de
simplificare a sistemului de impozitare, care să elimine scutirile și
regimurile preferențiale, inclusiv extinderea bazelor de impozitare,
permițând astfel o reducere progresivă a ratelor de impozitare pe
măsură ce situația veniturilor se ameliorează. Această
reformă se referă la impozitul pe venit, impozitul pe profit, TVA,
impozitele pe proprietăți, precum și la contribuțiile
sociale, și va menține sarcina fiscală relativă din
impozite indirecte;
(c)        revizuirea
valorilor legale ale bunurilor imobiliare pentru o mai bună aliniere a
acestora cu prețurile pieței;
(d)        întreruperea
plăților în numerar și cu cecuri la birourile fiscale, care
trebuie înlocuite cu plăți prin virament bancar, astfel încât
personalul să fie degrevat pentru a se putea axa pe activități
cu o mai mare valoare adăugată (audit, colectarea impozitelor,
consilierea contribuabililor);
(e)        reducerea
cu 12%, în medie, a „salariilor speciale” din sectorul public, pentru care noua
grilă salarială nu se aplică. Aceasta se va aplica de la 1 iulie
2012 și va permite realizarea unor economii de cel puțin
205 milioane EUR (net, după luarea în calcul a impactului asupra
impozitelor și contribuțiilor sociale).”
5.         La
articolul 2 se adaugă următoarele alineate:
            „(10)    Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri
înainte de sfârșitul lunii septembrie 2012:
(a)        un
proiect de buget pentru anul 2013 în conformitate cu ținta privind
excedentul primar stabilită la articolul 1 alineatul (2);
(b)        norme
și proceduri pentru contractele de achiziție centralizată sau
contractele-cadru pentru achiziții frecvente de bunuri sau servicii la
nivelul administrație centrale, cu obligația ca ministerele și
organismele administrației centrale să facă achiziții numai
prin intermediul acestor contracte și cu caracter facultativ pentru
entitățile regionale.
            (11)      Grecia trebuie să
adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie
2012:
(a)        adoptarea
finală a bugetului pentru anul 2013 în conformitate cu ținta privind
excedentul primar stabilită la articolul 1 alineatul (2);
(b)        legislație
de simplificare a procedurii de prezentare și aprobare a bugetelor suplimentare.”
Articolul 2
Prezenta decizie produce efecte de la data
notificării.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii
Elene.
Adoptată la Bruxelles, .
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 145, 11.6.2010, p. 6.
[2]               JO L 296, 15.11.2011, p. 38.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 529 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2014/56/UE privind existența unui deficit excesiv în Croația

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de abrogare a Deciziei 2014/56/UE privind existența unui deficit excesiv în Croația

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)La 28 ianuarie 2014, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2014/56/UE
                  1
               , în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în Croația există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public planificat pentru 2014 era de 5,5 %, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Datoria publică brută urma să atingă 62 % din PIB în 2014, situându-se deci peste valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat.

               (2)La aceeași dată, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Croației o recomandare în vederea încheierii situației de deficit excesiv până cel târziu în 2016.

               (3)La 2 iulie 2014, Comisia a concluzionat că Croația a luat măsuri eficace în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 28 ianuarie 2014 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat.

               (4)În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării protocolului, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului
                  2
               .

               (5)Consiliul ar trebui să ia o decizie pentru a abroga decizia privind existența unui deficit excesiv pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 % din PIB prevăzut în tratat în perioada analizată în previziuni, iar rata datoriei este conformă cu referința prospectivă a criteriului privind reducerea datoriei
                  3
               .

               (6)Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Croației în aprilie 2016, pe baza Programului de convergență din 2017 și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se desprind următoarele concluzii:

               –În 2016, deficitul public a atins 0,8 % din PIB, comparativ cu 3,4 % în 2015. Această ameliorare a fost determinată, în principal, de (i) creșterea veniturilor, pe fondul creșterii semnificative a PIB-ului, și de (ii) reducerea cheltuielilor. Astfel, deficitul a fost adus sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în termenul stabilit de Consiliu.

               –Programul de convergență pentru 2017-2020, transmis de guvernul croat la 27 aprilie 2017, preconizează creșterea deficitului public la 1,3 % din PIB în 2017, urmată de o nouă scădere la 0,8 % din PIB în 2018. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2017 preconizează un deficit de 1,1 % din PIB în 2017 și de 0,9 % din PIB în 2018. Astfel, în perioada analizată în previziuni, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               –Soldul structural, care reprezintă soldul public general ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu 3,0 % din PIB în perioada 2014-2016.

               –Ponderea datoriei publice brute în PIB a atins un nivel maxim de 86,7 % în 2015 și a scăzut la 84,2 % în 2016, ca urmare a consolidării PIB-ului și a ajustărilor stoc-flux cu efect de reducere a datoriei. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2017 estimează că rata datoriei va scădea în continuare, ajungând la 79,4 % în 2018, fiind susținută de o creștere puternică a PIB-ului nominal. Pe această bază, în 2016, rata datoriei este conformă cu referința prospectivă a criteriului privind reducerea datoriei.

               (7)În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când, în opinia Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

               (8)În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Croația a fost corectat, iar Decizia 2014/56/UE trebuie, prin urmare, abrogată.

               (9)Începând din 2017, anul următor corectării deficitului excesiv, Croația face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. După ce și-a atins deja obiectivul pe termen mediu în 2016, Croația ar trebui să evite abaterea de la aceasta și să se conformeze criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În urma unei evaluări globale rezultă că situația deficitului excesiv din Croația a fost corectată.

               Articolul 2

               Decizia 2014/56/UE se abrogă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Republicii Croația.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia 2014/56/UE a Consiliului din 28 ianuarie 2014 privind existența unui deficit excesiv în Croația (JO L 36, 6.2.2014, p. 13).

                     (2)
                  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

                     (3)
                  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență” disponibil la:
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 9.11.2015
            COM(2015) 556 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind aderarea Republicii Croația la Convenția din 18 decembrie 1997 cu privire la asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale, stabilită în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Actul de aderare a Republicii Croația
                  1
                prevede un sistem simplificat pentru aderarea Croației la convențiile și protocoalele încheiate de statele membre în temeiul articolului 34 din TUE (anterior articolul K.3 din TUE) sau al articolului 293 din Tratatul CE. În fapt, articolul 3 alineatul (4) din Actul de aderare prevede în mod explicit că Croația aderă la convenții și protocoale în temeiul actului menționat.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

               Articolul 3 alineatele (4) și (5) din Actul de aderare prevede adoptarea de către Consiliu a unei decizii pentru a se stabili data la care aceste convenții și protocoale intră în vigoare pentru Croația și pentru a se aduce toate modificările necesare acestor convenții și protocoale, ca urmare a aderării Croației. Consiliul acționează pe baza unei recomandări din partea Comisiei, după consultarea Parlamentului European.

               Anexa I la Actul de aderare conține lista acestor convenții și protocoale din domeniul justiției și afacerilor interne.

               Această listă include Convenția din 18 decembrie 1997, stabilită în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale
                  2
               .

               Aderarea Croației la convenția menționată anterior nu necesită modificarea acesteia.

               Prin urmare, prin prezenta recomandare a Comisiei de decizie a Consiliului se intenționează doar stabilirea datei la care Convenția din 18 decembrie 1997 intră în vigoare pentru Croația.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluarea impactului

               Întrucât Actul de aderare prevede deja aderarea Croației la convențiile și protocoalele enumerate în anexa I la actul menționat, nu este necesar să se procedeze la o consultare a părților interesate și la o evaluare a impactului unei astfel de aderări.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Nu există.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Descriere detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

               Comisia este invitată să adopte recomandarea de decizie a Consiliului și să o transmită Consiliului și Parlamentului European.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind aderarea Republicii Croația la Convenția din 18 decembrie 1997 cu privire la asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale, stabilită în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

               având în vedere Tratatul de aderare a Republicii Croația,

               având în vedere Actul de aderare a Republicii Croația, în special articolul 3 alineatele (4) și (5),

               având în vedere propunerea Comisiei
                  3
               ,

               având în vedere avizul Parlamentului European
                  4
               ,

               întrucât:

               (1)Convenția cu privire la asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale („convenția”), stabilită în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, a fost semnată la Bruxelles, la data de 18 decembrie 1997. Aceasta va intra în vigoare după 90 de zile de la notificarea îndeplinirii procedurilor constituționale pentru adoptarea Convenției de către statul care, fiind membru al Uniunii Europene în momentul adoptării de către Consiliu a actului de încheiere a convenției, va fi ultimul care va îndeplini această formalitate.

               (2)În conformitate cu articolul 32 alineatul (4) din convenție, până la intrarea în vigoare a convenției, orice stat membru poate, cu ocazia notificării menționate la articolul 32 alineatul (2) din convenție sau în orice alt moment ulterior, să declare că, în măsura în care este vizat, Convenția se aplică relațiilor sale cu statele membre care au dat aceeași declarație.

               (3)Articolul 3 alineatul (4) din Actul de aderare prevede aderarea Croației la convențiile și protocoalele încheiate între statele membre și enumerate în anexa 1 la Actul de aderare, care include, printre altele, Convenția din 18 decembrie 1997 privind asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale. Aceste convenții și protocoale urmează să intre în vigoare, în ceea ce privește Croația, la data stabilită de Consiliu.

               (4)În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Actul de aderare, Consiliul decide să efectueze toate modificările necesare ca urmare a aderării Republicii Croația la convențiile și protocoalele menționate la articolul 3 alineatul (4) din Actul de aderare. Actul de aderare nu impune modificarea Convenției din 18 decembrie 1997 cu privire la asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Convenția din 18 decembrie 1997 cu privire la asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale, stabilită în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, intră în vigoare cu privire la Croația la data la care prezenta decizie produce efecte.

               Articolul 2

               Convenția redactată în limba croată
                  5
                este autentică în aceleași condiții ca și celelalte versiuni lingvistice ale Convenției.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L112, 24.4.2012, p. 21.

                     (2)
                  JO C 24, 23.1.1998, p.2. Modificată ultima dată prin Decizia Consiliului din 6 decembrie 2007 privind aderarea Bulgariei și a României la convenție, JO L 9, 12.1.2008, p. 21.

                     (3)
                  JO C […], […], p. […].

                     (4)
                  Avizul din XX.XX.XXXX

                     (5)
                  Versiunea în limba croată a convenției se publică în ediția specială a Jurnalului Oficial, la o dată ulterioară.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 7.7.2016
            COM(2016) 293 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a faptului că Portugalia nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013
            {SWD(2016) 240 final}

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a faptului că Portugalia nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (8),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 126 din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și de creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
                  1
               , care a fost adoptat cu scopul de a stimula corectarea rapidă a deficitelor publice generale excesive.

               (3)La 2 decembrie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, la recomandarea Comisiei, că în Portugalia a existat un deficit excesiv și a emis o recomandare de corectare a deficitului excesiv până în 2013 cel târziu, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului
                  2
               . În urma cererii autorităților portugheze de asistență financiară din partea Uniunii Europene, a statelor membre care au ca monedă euro și a Fondului Monetar Internațional (FMI), Consiliul a acordat Portugaliei asistență financiară din partea Uniunii
                  3
               . La 17 mai 2011 a fost semnat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”) dintre Comisie și autoritățile din Portugalia.  De atunci, Consiliul a emis două noi recomandări adresate Portugaliei (la 9 octombrie 2012 și la 21 iunie 2013) în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, care au prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2014 și, respectiv, în 2015. În ambele recomandări, Consiliul a considerat că Portugalia a întreprins acțiuni eficace, însă au apărut evenimente economice negative și neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice.

               (4)În mod specific, pentru a aduce deficitul public global sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2015 într-o manieră credibilă și durabilă, s-a recomandat Portugaliei: a) să aducă deficitul global la 5,5 % din PIB în 2013, la 4,0 % din PIB în 2014 și la 2,5 % din PIB în 2015, ceea ce ar corespunde unei îmbunătățiri a soldului structural de 0,6 % din PIB în 2013, de 1,4 % din PIB în 2014 și de 0,5 % din PIB în 2015, pe baza versiunii actualizate din mai 2013 a previziunilor serviciilor Comisiei referitoare la perspectivele economice pentru Portugalia; b) să pună în aplicare măsuri în valoare de 3,5 % din PIB pentru a limita deficitul pe 2013 la 5,5 % din PIB, inclusiv măsurile definite în Legea bugetului pe 2013 și măsurile adiționale incluse în bugetul suplimentar, respectiv reducerea costurilor salariale, eficientizarea modului de funcționare a administrației publice, reducerea consumului public și o mai bună utilizare a fondurilor UE; c) să adopte, pe baza revizuirii cheltuielilor publice (PER), măsuri permanente de consolidare în valoare de cel puțin 2,0 % din PIB, pentru a atinge un deficit global de 4,0 % din PIB în 2014, și să urmărească eficientizarea și modernizarea administrației publice, reducerea excedentului de funcții și de entități din întregul sector public, ameliorarea sustenabilității sistemului de pensii și realizarea unor economii de costuri prestabilite în cadrul ministerelor de resort individuale; d) să adopte măsurile de consolidare permanente necesare pentru atingerea obiectivului de deficit de 2,5 % din PIB prevăzut pentru 2015. În plus, Portugaliei i s-a recomandat să mențină ritmul reformelor din sectorul gestiunii finanțelor publice prin revizuirea Legii-cadru a bugetului până la sfârșitul anului 2013, pentru a îmbunătăți și mai mult procedurile bugetare și principiile privind gestiunea, răspunderea, transparența și simplificarea bugetare, precum și să își continue eforturile de limitare a datoriilor contingente generate de întreprinderile de stat și de parteneriatele public-privat.

               (5)Versiunea actualizată din mai 2013 a previziunilor serviciilor Comisiei referitoare la perspectivele economice pentru Portugalia, care au stat la baza Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013, au estimat că economia portugheză se va contracta cu 2,3 % în 2013, urmând să crească cu 0,6 % și, respectiv, cu 1,5 % în următorii doi ani. Creșterea PIB-ului nominal a fost estimată la - 0,6 % și la 1,8 % în 2013 și, respectiv, 2014, și la 2,7 % în anul următor.

               (6)În Recomandarea sa din 21 iunie 2013, Consiliul a stabilit termenul de 1 octombrie 2013 pentru realizarea unor acțiuni eficace în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. În conformitate cu dispozițiile articolului 10 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013, Portugalia a fost scutită de obligația unei raportări separate în cadrul procedurii de deficit excesiv, transmițând în schimb rapoarte în cadrul programului de ajustare macroeconomică.

               (7)Riscurile nerespectării Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013 au fost evidențiate în evaluările ulterioare. În iulie 2015, Consiliul, pe baza evaluării sale a programului de stabilitate pentru 2015, prima după ieșirea din programul de ajustare economică, a concluzionat că exista un risc ca Portugalia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. De asemenea, avizul Comisiei privind proiectul de plan de buget al Portugaliei pentru anul 2015 a concluzionat că Portugalia era expusă riscului de a nu respecta normele Pactului de stabilitate și de creștere. În special, Comisia a indicat că există riscul ca deficitul excesiv pentru 2015 să nu fie corectat la timp. În plus, Comisia a subliniat, de asemenea, că efortul structural este mai redus decât cel recomandat, ceea ce indică necesitatea unor măsuri suplimentare de consolidare structurală pentru 2015, care să sprijine o corecție credibilă și sustenabilă a deficitului excesiv.

               (8)O nouă evaluare a măsurilor luate de Portugalia pentru corectarea deficitului excesiv până în 2015 ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 conduce la următoarele concluzii:

               –După notificarea privind deficitul public general pentru 2015 și validarea sa de către Comisie (Eurostat), deficitul pentru 2015 a atins 4,4 % din PIB, peste valoarea de referință prevăzută în tratat, de 3,0 % din PIB. Diferența față de valoarea de referință s-a datorat în mare măsură unei măsuri de sprijinire a sectorului financiar în contextul rezoluției privind Banif de la sfârșitul anului 2015, care a avut un impact negativ de 1,4 % din PIB asupra deficitului public. Luând în considerare acest element, împreună cu elementele de venit excepționale, deficitul excluzând măsurile cu caracter excepțional ar fi fost în continuare peste valoarea de referință prevăzută în tratat.

               –Îmbunătățirea cumulativă a soldului structural pentru perioada 2013-2015 este estimată a fi de 1,1 % din PIB, semnificativ mai redusă decât cea de 2,5 % din PIB, recomandată de Consiliu. Dacă se ajustează pentru a ține seama de efectele creșterii potențiale revizuite a producției și de veniturile excepționale sau de nerealizarea volumului programat de venituri în comparație cu scenariul de referință care a stat la baza recomandării, îmbunătățirea cumulativă se reduce substanțial, la - 0,1 % din PIB.

               –Valoarea măsurilor puse în aplicare până în iunie 2014 a fost conformă cu obiectivele cuprinse în programul de ajustare macroeconomică. Ulterior, valoarea măsurilor permanente de consolidare care să susțină obiectivele bugetare pentru 2014 s-a redus semnificativ în timp, de la 2,3 % din PIB, cum era planificat în bugetul pe anul 2014, la aproximativ 1,5 % din PIB în previziunile care au stat la baza bugetului pe 2015. Astfel, valoarea măsurilor adoptate nu ajunge în mod clar la cea recomandată, reprezentată de măsuri suplimentare în valoare de minimum 2,0 % din PIB pentru 2014. Pentru 2015, valoarea măsurilor permanente de consolidare fiscală a fost redusă și mai mult, până la circa 0,6 % din PIB în cadrul bugetului pe 2015, în vreme ce obiectivul global era de 2,7 % din PIB. Astfel, măsurile de consolidare structurală planificate au fost insuficiente pentru a se putea atinge ținta de deficit recomandată pentru 2015, de 2,5 % din PIB. Deficitul înregistrat pentru 2015 a confirmat faptul că măsurile planificate au fost insuficiente.

               –În ansamblu, din iunie 2014, îmbunătățirea deficitului global a fost determinată de redresarea economică și de cheltuielile reduse cu dobânzile, într-un mediu cu dobânzi mici. Câștigurile excepționale nu au fost utilizate pentru a accelera reducerea deficitului, iar volumul măsurilor de consolidare structurală nu a fost redus suficient pentru a se atinge obiectivele.

               –Datoria publică brută globală s-a stabilizat în mare măsură de la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, ajungând la 129,2 % din PIB la sfârșitul anului 2013, la 130,2 % din PIB în 2014 și la 129,0 % din PIB în 2015, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016.

               –Reformele fiscal-structurale au înregistrat progrese în majoritatea domeniilor, deși într-un ritm diferențiat. Legea-cadru a bugetului a fost revizuită și consolidată, însă se prevede că va intra pe deplin în vigoare abia în septembrie 2018. Au fost depuse eforturi considerabile pentru a combate frauda și evaziunea fiscală și pentru a reforma administrația fiscală. Sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii s-a îmbunătățit în ultimii ani, dar există în continuare provocări pe termen scurt și mediu. Reforma sistemului de asistență medicală, cu scopul de a asigura sustenabilitatea serviciului național de sănătate (NHS) progresează în ritm corespunzător.  În ultimii ani au fost puse în aplicare reforme ale administrației publice menite să îmbunătățească gestiunea bugetară la nivel local și regional, precum și reforme ale parteneriatele public-privat (PPP) și ale întreprinderilor deținute de stat (SOE), în special pe parcursul programului de ajustare economică.

               (9)Aceste considerații conduc la concluzia că răspunsul Portugaliei la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 a fost insuficient. Portugalia nu a pus capăt deficitului său excesiv până în 2015. Efortul fiscal este cu mult inferior celui recomandat de Consiliu,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Portugalia nu a întreprins acțiuni eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

                     (2)
                  Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv din Portugalia sunt disponibile la adresa:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (3)
                  Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului din 30 mai 2011 privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia, JO L 159, 17.6.2011, p. 88.