title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Poloniei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2011-2014

text:
               23.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/5

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2011
   privind Programul național de reformă pe 2011 al Poloniei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2011-2014
   2011/C 217/02
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   după consultarea Comitetului economic și financiar,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar, la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

               (3)

               La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

               (4)

               La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

               (5)

               La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

               (6)

               La 27 aprilie 2011, Polonia a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență care acoperă perioada 2011-2014, iar, la 29 aprilie 2011, Programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (7)

               Criza financiară mondială a dus la încetinirea activității economice în Polonia, cu o scădere a ratei de creștere a PIB-ului real care a ajuns la 1,6 % în 2009, fără a se intra însă în recesiune. În 2010, creșterea PIB-ului real a revenit la 3,8 % deoarece cererea externă puternică a stimulat industria prelucrătoare și a asigurat rularea stocurilor, în timp ce piața forței de muncă rezilientă a sprijinit consumul privat. Rata șomajului a crescut de la 7,1 % în 2008 la 9,6 % în 2010, în ciuda creșterii ratei de ocupare. Criza a avut un impact negativ puternic asupra finanțelor publice. Deficitul public general a crescut de la 3,7 % din PIB în 2008 la 7,3 % în 2009. În 2010, în ciuda unui pachet modest de măsuri de consolidare și a creșterii puternice, deficitul a ajuns la 7,9 % din PIB. Ponderea datoriei în PIB a crescut de la 50,9 % în 2009 la 55,1 % (3) în 2010, situându-se în continuare sub pragul de 60 % prevăzut în tratat și sub plafonul de îndatorare stabilit de Constituția Poloniei.

               (8)

               Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare este plauzibil, deși este fundamentat pe ipoteze puțin prea optimiste cu privire la creșterea pentru 2012. Programul de convergență prevede reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2012, termenul-limită stabilit de Consiliu. Efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2010-2012 este pe deplin conform cu nivelul de 1,25 % din PIB, recomandat de Consiliu la 7 iulie 2009, în cadrul procedurii privind deficitul excesiv. Nu se preconizează realizarea obiectivului pe termen mediu în cursul perioadei acoperite de Programul de convergență. Modificarea reformei pensiilor, care reduce deficitul bugetar structural cu 0,7 % în 2011 și cu încă 0,5 % din PIB în 2012, nu îmbunătățește în mod substanțial situația bugetară subiacentă, dat fiind că îmbunătățirea situației bugetare inițiale este însoțită de o majorare a datoriilor pe termen lung. Există riscuri care ar putea compromite realizarea obiectivelor bugetare. În special, veniturile din taxele directe s-ar putea dovedi mai scăzute decât se preconizase din cauza ipotezelor optimiste privind elasticitatea în raport cu baza de impozitare; previziunile programului privind contribuțiile sociale se bazează pe scenarii optimiste privind ocuparea forței de muncă și creșterea salariilor; întârzierile potențiale în punerea în aplicare și modificările aduse măsurilor de reducere a deficitului, care sunt, la rândul lor, în afara controlului direct al guvernului, ar putea duce la derapaje în procesul de consolidare.

               (9)

               Guvernul Poloniei s-a angajat să reducă deficitul public general sub 3 % din PIB până în 2012, conform recomandării Consiliului, și să asigure stabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În acest scop, a demarat în 2011 un plan de consolidare substanțială a finanțelor publice, care cuprinde măsuri ce afectează atât veniturile, cât și cheltuielile, inclusiv o reducere majoră a cheltuielilor pentru investițiile publice. Proiectul de buget 2012 a fost adoptat de guvern la 5 mai 2011. Se așteaptă ca acesta să contribuie la o reducere suplimentară semnificativă a deficitului. S-ar putea să mai fie necesară punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare față de cele prezentate în proiectul de buget 2012 pentru a se respecta termenul de corectare a deficitului excesiv, stabilit pentru 2012. Cu toate acestea, o scădere a cheltuielilor menite să stimuleze creșterea ar prezenta riscul de a afecta în mod negativ creșterea în viitor.

               (10)

               Polonia și-a consolidat cadrul bugetar de-a lungul anilor. Cu toate acestea, pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung, normele bugetare existente și procedurile de programare pe termen mediu nu par să ofere suficientă transparență procesului bugetar, stimulente pentru coordonarea între diferitele niveluri ale administrației și flexibilitatea necesară pentru a face față șocurilor și dezechilibrelor macroeconomice. Normele bugetare ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe agregări bugetare suficient de ample și să fie conforme cu Sistemul european de conturi naționale și regionale (SEC 95). Potrivit ultimei evaluări a Comisiei, riscurile pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par a fi de nivel mediu.

               (11)

               Cu toate că guvernul a eliminat pensiile speciale anticipate pentru majoritatea beneficiarilor, rămân în vigoare măsurile speciale de pensionare anticipată pentru personalul în uniformă și pentru mineri, iar vârsta legală de pensionare pentru femei este mai mică decât pentru bărbați. Prin urmare, vârsta efectivă de pensionare este încă redusă. Mai mult decât atât, fondul de asigurări sociale pentru agricultori (KRUS), care beneficiază de subvenții substanțiale, oferă agricultorilor puține stimulente pentru a se reorienta către sectoare mai productive, acest lucru fiind determinat și de educație, de infrastructură și de provocările mobilității, ceea ce încetinește restructurarea economică și reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității.

               (12)

               Sistemul de educație și formare nu este pe deplin adaptat la nevoile pieței forței de muncă. În ciuda creșterii pronunțate a numărului absolvenților unei forme de învățământ superior, șansele de angajare sunt afectate de decalajul între competențe și locurile de muncă. Sistemul de învățământ superior nu este corelat în mod corespunzător cu mediul de afaceri și de încadrare în muncă. Proporția adulților (în special a lucrătorilor în vârstă și a celor slab calificați) care urmează o formă de învățământ sau de formare profesională rămâne redusă.

               (13)

               În ciuda unei creșteri recente, cheltuielile publice în materie de cercetare și dezvoltare („CD”) sunt reduse în Polonia, cheltuielile private în materie de CD aflându-se, de asemenea, la unul dintre cele mai scăzute niveluri din UE și continuând să se diminueze în ultimii ani. Acest fenomen riscă să devină un obstacol major în calea creșterii economice pe termen mediu și lung. Sistemul de CD nu este integrat pe deplin, dat fiind că legăturile dintre universități, institute de cercetare și întreprinderi sunt slabe.

               (14)

               Rata redusă de participare a femeilor pe piața forței de muncă se datorează parțial faptului că nu sunt puse la dispoziție suficiente centre de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere. În Polonia, numărul copiilor cu vârsta sub trei ani care sunt încadrați în structuri oficiale destinate îngrijirii copiilor este cu mult sub media UE. Deși a crescut în ultimii câțiva ani, rata de încadrare a copiilor mai mari este la fel de redusă. În multe cazuri, părinții tineri nu pot participa pe piața muncii decât dacă rudele se ocupă de îngrijirea copiilor. În plus, insuficiența serviciilor de îngrijire reduce potențialul forței de muncă, în special în cazul femeilor în vârstă, care se retrag de pe piața muncii sau se pensionează anticipat pentru a avea grijă de nepoți sau de alte persoane aflate în întreținere.

               (15)

               Infrastructura de rețea slab dezvoltată reprezintă un obstacol în calea activității economice și a investițiilor străine, iar infrastructura de transport slab dezvoltată amplifică disparitățile regionale. Infrastructura energetică se uzează rapid și a ajuns la limita capacității sale. În plus, aceasta necesită ajustări semnificative pentru a răspunde cerințelor legate de politicile de atenuare a schimbărilor climatice. Deși sistemul feroviar din Polonia este al treilea ca mărime din Europa, acesta nu poate sprijini în mod adecvat extinderea activității economice din cauza faptului că infrastructura și materialul rulant sunt depășite.

               (16)

               Calitatea mediului de afaceri și eficiența administrației publice sunt reduse în Polonia. În comparație cu alte țări, Polonia are probleme mai ales în domeniile plății impozitelor, înființării și închiderii societăților, executării contractelor și înregistrării proprietății. Activitatea întreprinderilor este îngreunată de procedurile de lungă durată pentru obținerea licențelor și a permiselor. În ceea ce privește acțiunile în instanță, precum cele legate de executarea contractelor și de obținerea permiselor de construcție, numărul procedurilor necesare este relativ ridicat, iar procesul general durează prea mult timp.

               (17)

               Polonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. În domeniul bugetar, Polonia se angajează să nu depășească datoria existentă și să respecte regula temporară privind cheltuielile, să introducă noi reglementări care să reducă ratele deficitelor locale, precum și o regulă permanentă privind cheltuielile. Pentru a consolida stabilitatea financiară, măsurile urmăresc o reglementare și o supraveghere mai eficiente ale sectorului bancar. Măsurile de ocupare a forței de muncă pun accentul pe participarea femeilor și a lucrătorilor în vârstă pe piața muncii, precum și pe reformele care consolidează legăturile dintre mediul de afaceri și sistemul educațional. Măsurile în materie de competitivitate pun accentul pe educație și pe sectorul științific, pe dezvoltarea transporturilor și a infrastructurii de bandă largă, precum și pe măsurile de îmbunătățire a mediului de afaceri. Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului și reflectă în mare măsură agenda de măsuri prezentată în Programul de convergență și în Programul național de reformă. Mai multe provocări importante în materie de politică (de exemplu, rata redusă de participare a lucrătorilor în vârstă) este necesar să fie abordate în continuare, altele fiind deocamdată abordate numai superficial (de exemplu, îmbunătățirea administrării afacerilor). Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și s-a ținut seama de acestea în recomandările formulate.

               (18)

               Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Polonia a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Aceasta consideră că programele stabilesc un plan ambițios de consolidare a finanțelor publice și încurajează guvernul să urmărească implementarea acestuia și să ia măsuri suplimentare, dacă este cazul, pentru a reduce deficitul public general sub 3 % din PIB până în 2012. Pe baza realizărilor din ultimii zece ani, ar trebui luate măsuri pentru a crește și mai mult rata de ocupare a forței de muncă, în special prin punerea în aplicare a reformelor sistemului de pensii și sistemului educațional și prin îmbunătățirea serviciilor de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere. În plus, competitivitatea bazată pe alte elemente decât prețul ar trebui consolidată în continuare prin îmbunătățirea cadrului privind CD și a mediului de afaceri, precum și prin promovarea investițiilor în infrastructură.

               (19)

               În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Poloniei, iar avizul său (4) se reflectă, în special, în recomandările formulate la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Poloniei,

         RECOMANDĂ ca Polonia să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

               1.

               Să pună în aplicare măsurile anunțate în proiectul de lege privind bugetul 2012 și să ia măsuri suplimentare cu caracter permanent, în cazul în care acest lucru este necesar, pentru a reduce deficitul public general sub 3 % din PIB în 2012, în conformitate cu recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv. Să minimizeze pe viitor reducerile cheltuielilor care stimulează creșterea, realizând în același timp progrese adecvate în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu.

               2.

               Să adopte legislație în vederea introducerii unei reguli permanente privind cheltuielile până în 2013. Această regulă ar trebui să se bazeze pe agregări bugetare suficient de ample și să fie conformă cu Sistemul european de conturi. Mai mult, să ia măsuri pentru consolidarea mecanismelor de cooperare între diferitele niveluri ale administrației în ceea ce privește procedurile bugetare pe termen mediu și anuale.

               3.

               Să majoreze, conform celor prevăzute, vârsta legală de pensionare pentru personalul în uniformă și să continue măsurile menite să crească vârsta efectivă de pensionare, cum ar fi punerea acesteia în relație cu speranța de viață. Să stabilească un calendar pentru îmbunătățirea în continuare a normelor privind contribuțiile agricultorilor la fondul de asigurări sociale (KRUS) pentru ca acestea să reflecte mai bine veniturile individuale.

               4.

               Să pună în aplicare strategia propusă în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, să intensifice ucenicia și programele de studii și formare profesională destinate lucrătorilor în vârstă și lucrătorilor slab calificați. Să consolideze legăturile dintre știință și întreprinderi prin implementarea programului „Să construim pe baza cunoașterii” („Budujemy na Wiedzy”); să implementeze Programul de reformă a sistemului educațional „Parteneriatul pentru cunoaștere” („Partnerstwo dla Wiedzy”) pentru a alinia mai bine oferta educațională la nevoile pieței forței de muncă.

               5.

               Să crească participarea femeilor pe piața forței de muncă prin măsuri care să asigure finanțarea stabilă a centrelor de îngrijire a copiilor preșcolari, pentru a crește numărul copiilor sub trei ani înscriși în aceste centre.

               6.

               Să ia măsuri de îmbunătățire a stimulentelor pentru investiții în capacitatea de generare a energiei în vederea încurajării tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon și să dezvolte în continuare interconexiuni transnaționale ale rețelei de energie electrică; să elaboreze un plan multianual pentru investițiile în infrastructura feroviară și să implementeze planul strategic în domeniul transportului feroviar.

               7.

               Să ia măsuri pentru simplificarea procedurilor judiciare necesare pentru executarea contractelor; să revizuiască legislația în domeniul construcțiilor și al zonării, în vederea raționalizării procedurilor de contestare și a accelerării procedurilor administrative.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

      (3)  Procentaj conform cu baza de date AMECO a serviciilor Comisiei. Potrivit comunicării de la 30 mai 2011 a Ministerului de Finanțe, ponderea datoriei în PIB se situa la 31 decembrie 2010 la 54,9 %.

      (4)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2017

text:
               9.8.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 261/7

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 11 iulie 2017
   privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2017
   (2017/C 261/02)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9 și 10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)

               Raportul de țară privind Bulgaria pentru 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări din anii anteriori, precum și progresele realizate de Bulgaria în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. În raport a fost inclus, de asemenea, un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, Bulgaria se confruntă în continuare cu dezechilibre legate de fragilitățile persistente din sectorul financiar și de un grad înalt de îndatorare a societăților comerciale în contextul unei rate ridicate a șomajului de lungă durată.

               (3)

               Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de convergență pentru 2017 la 17 mai 2017, după termenul stabilit.

               (4)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza respectiva dispoziție în orientările cu privire la aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

               (5)

               În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2017, guvernul, pornind de la o poziție bugetară echilibrată în 2016, prevede un deficit global de 0,6 % din PIB în 2017. Se preconizează că deficitul global se va îmbunătăți ușor la 0,5 % din PIB în 2018 și se va transforma ulterior într-un mic excedent. Obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – se preconizează să fie atins cu o anumită marjă pe întreaga perioadă de programare. Conform Programului de convergență pentru 2017, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 29,5 % în 2016 la 23,8 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil.

               (6)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Bulgariei ca pentru 2017 să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Din datele privind rezultatul bugetar reiese că Bulgaria și-a depășit deja obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, soldul structural va reveni de la un excedent de 0,1 % din PIB înregistrat în 2016 la un deficit de 0,4 % din PIB în 2017 și de 0,3 % din PIB în 2018 în ipoteza menținerii politicilor actuale. În ciuda acestei deteriorări, se preconizează că soldul structural va depăși obiectivul bugetar pe termen mediu în ambele exerciții. În general, Consiliul consideră că se preconizează că Bulgaria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și 2018.

               (7)

               În prezent, se depun eforturi pentru îmbunătățirea colectării taxelor și a impozitelor. Deși s-au realizat unele îmbunătățiri, respectarea obligațiilor fiscale rămâne o provocare. Economia subterană și munca nedeclarată prezintă în continuare un nivel ridicat.Sarcinile administrative legate de impozite au fost reduse, dar sunt încă semnificative. Măsurile de reducere a birocrației par să fi produs rezultate limitate până acum și nu se prefigurează îmbunătățiri majore în ceea ce privește respectarea voluntară a obligațiilor fiscale. În aceste condiții, asigurarea respectării normelor pare să fie un element esențial nu numai pentru efectuarea controalelor, ci și pentru consolidarea prevenirii nerespectării obligațiilor fiscale. Planul de acțiune aferent Strategiei naționale unice pentru perioada 2015-2017, care vizează îmbunătățirea colectării impozitelor, combaterea economiei subterane și reducerea costurilor legate de respectarea obligațiilor fiscale, pare a fi un instrument util, în special pentru evaluarea și îmbunătățirea coordonării și a eficienței mai multor organisme administrative care își desfășoară activitatea în domeniul fiscal. O analiză ex post a impactului măsurilor specifice ar putea contribui la evaluarea, planificarea și orientarea în mod adecvat a măsurilor viitoare de asigurare a respectării obligațiilor fiscale. Respectivele măsuri vor fi incluse într-o strategie națională unică cuprinzătoare pentru a înlocui strategia actuală, care expiră la sfârșitul anului 2017.

               (8)

               Autoritățile bulgare, în consultare și în colaborare cu organismele europene relevante, au efectuat evaluări ale calității activelor și teste de rezistență în sectorul bancar și de asigurări, precum și o evaluare a activelor fondurilor de pensii private. Deși rezultatele au confirmat soliditatea acestor sectoare la nivel agregat, au fost confirmate zone de vulnerabilitate, inclusiv la unele instituții de importanță sistemică. Dat fiind că măsurile ulterioare nu au fost încă puse în aplicare pe deplin, sursa vulnerabilității persistă. În plus, anumite aspecte, cum ar fi evaluarea instrumentelor financiare și a activelor nelichide, precum și a expunerilor prin intermediul părților afiliate, nu au fost abordate în cadrul celor trei evaluări. Autoritățile de supraveghere ar putea să adopte o abordare mai prudentă pentru soluționarea acestor aspecte. Printre aspectele nesoluționate din sectorul asigurărilor se numără și tratamentul aplicat anumitor contracte de reasigurare, anumitor creanțe din asigurări și supravegherii la nivel de grup.

               (9)

               Pentru a se evita reapariția unor dezechilibre similare în viitor, trebuie să se finalizeze măsurile menite să îmbunătățească supravegherea bancară și să se continue eforturile de îmbunătățire a supravegherii bancare. Soluționarea problemelor legate de activele greu de evaluat și de practicile comerciale îndoielnice, inclusiv în ceea ce privește împrumuturile acordate părților afiliate și asociate, rămâne o provocare-cheie pentru autorități. Banca Națională a Bulgariei a lansat un plan de reformare și dezvoltare a supravegherii bancare, care se bazează, de asemenea, pe constatările realizate de Banca Mondială și de FMI. Acest plan este în curs de a fi pus în aplicare, dar s-ar putea să necesite modificări pentru a ține seama de constatările din Programul de evaluare a sectorului financiar. Deficiențele în materie de supraveghere identificate de evaluările asigurărilor și fondurilor de pensii evidențiază necesitatea elaborării și punerii în aplicare de către Comisia de supraveghere financiară a unui plan amplu de consolidare a supravegherii, inclusiv prin îmbunătățirea propriei funcționări și guvernanțe interne. Pentru a se asigura credibilitatea deplină a unui astfel de plan, acesta ar trebui să se bazeze pe cele mai bune practici internaționale în domeniu, să fie elaborat și pus în aplicare în strânsă colaborare cu organismele europene relevante și să țină seama de eventualele observații și comentarii ale terților prestatori de servicii.

               (10)

               Gradul de îndatorare a întreprinderilor rămâne ridicat (cu mult peste nivelul înregistrat în țările cu caracteristici similare), ceea ce îngreunează bilanțurile întreprinderilor și ar putea limita cererea de credite și investițiile pe termen mediu.Pentru a reduce nivelul încă ridicat al creditelor neperformante acordate întreprinderilor, autoritățile bulgare ar trebui să faciliteze pentru bănci procesul de restructurare a datoriilor, cu ajutorul unui set cuprinzător de instrumente. De exemplu, accelerarea reformei cadrului în materie de insolvență ar îmbunătăți mediul juridic pentru tratarea creanțelor incerte și ar oferi posibilități de restructurare extrajudiciară. Dincolo de cadrul în materie de insolvență, setul de instrumente ar putea include orientări privind supravegherea pentru băncile care se confruntă cu niveluri deosebit de ridicate de credite neperformante. Acesta ar putea, de asemenea, include acțiuni pentru a mări transparența datelor privind calitatea activelor cu scopul de a contribui la aprofundarea pieței secundare a creditelor neperformante.

               (11)

               Evoluțiile recente de pe piața forței de muncă au fost pozitive, dar există în continuare probleme structurale. Prin efectul combinat al îmbătrânirii populației și al emigrației, forța de muncă se reduce în continuare. Dat fiind că economia trece prin schimbări structurale, este esențial să se valorifice potențialul neutilizat de forță de muncă. În prezent, piața forței de muncă este caracterizată printr-o proporție ridicată a șomerilor pe termen lung din șomajul total și printr-un grad ridicat al inactivității, prin integrarea limitată a tinerilor pe piața muncii și prin deficite și neconcordanțe în materie de competențe. Deși rata șomajului a scăzut sub media Uniunii în 2015, ponderea șomerilor de lungă durată și a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, precum și rata scăzută a ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cu un nivel scăzut de calificare reprezintă în continuare provocări majore. În fața acestor provocări, politicile active în domeniul pieței forței de muncă nu sunt suficient de orientate către grupurile defavorizate și nevoile acestora, ceea ce afectează capacitatea lor de inserție profesională. În plus, integrarea insuficientă a serviciilor de ocupare a forței de muncă și a serviciile sociale oferite beneficiarilor de asistență socială poate limita participarea acestora pe piața forței de muncă.

               (12)

               Îmbunătățirea rezultatelor educaționale și consolidarea învățământului general de calitate favorabil incluziunii reprezintă în continuare o provocare cu eventuale consecințe asupra sărăciei. Deși riscul de sărăcie sau de excluziune socială în rândul copiilor a scăzut ușor, acesta rămâne unul dintre cele mai ridicate din Uniune și este strâns legat de nivelul de educație al părinților. Conform evaluării efectuate în cadrul Programului privind evaluarea internațională a elevilor (PISA) al OCDE din 2015 cu privire la competențele de bază, proporția rezultatelor slabe la citire, matematică și științe rămâne una dintre cele mai ridicate din Uniune. Nu a fost încă elaborată metodologia avută în vedere pentru îmbunătățirea finanțării școlilor. Obiectivul acestei metodologii este de a sprijini obținerea unor rezultate mai echitabile prin acordarea de sprijin suplimentar către școlile cu un nivel de performanță scăzut. Copiii care provin din familii cu un statut socioeconomic mai scăzut, în special din familii rome, nu se bucură în fapt de șanse egale în materie de educație, inclusiv la vârsta preșcolară. Educația și formarea profesională fac obiectul unei reforme în curs de aplicare, însă calitatea acestora și cooperarea cu întreprinderile și partenerii sociali sunt insuficiente. Punerea în aplicare a sistemului dual de educație continuă. În învățământul superior, finanțarea bazată pe niveluri de performanță vizează îmbunătățirea calității și a relevanței pentru piața muncii.

               (13)

               Nivelul scăzut de accesibilitate, gradul redus de finanțare, emigrarea specialiștilor și rezultatele slabe în domeniul sănătății reprezintă în continuare provocări majore în sistemul de sănătate. Acoperirea redusă a asigurărilor de sănătate, inclusiv nivelul scăzut de acoperire publică a serviciilor medicale ambulatorii și volumul mare de plăți „din buzunar”, îngreunează accesul unei părți a populației la asistență medicală. Măsurile recente, cum ar fi încheierea de contracte selective pentru servicii spitalicești pe baza hărții sanitare naționale, au potențialul de a îmbunătăți accesul la asistență medicală și echitatea, dacă sunt puse în aplicare pe deplin.

               (14)

               Deși rămâne cel mai scăzut din Uniune, nivelul salariului minim din Bulgaria a crescut considerabil începând din 2011. S-au realizat progrese limitate în ceea ce privește crearea unui mecanism obiectiv, în ciuda faptului că angajatorii și sindicatele au ajuns la un acord în privința criteriilor. Lipsa unui mecanism transparent, care să țină seama de criterii economice și sociale, de condițiile de pe piața forței de muncă și de aspectul instituțional al aplicării acestora, ar putea pune în pericol asigurarea unui echilibru corect între obiectivul sprijinirii ocupării forței de muncă și competitivității și cel al protejării veniturilor salariale. În ciuda unor tensiuni între partenerii sociali, apărute în cursul negocierilor eșuate pentru stabilirea unor praguri minime de securitate socială pentru 2017, se menține dialogul social în această țară.

               (15)

               Proporția ridicată a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială rămâne o provocare economică și socială majoră. Bulgaria este în continuare cel mai sărac stat membru din Uniune, iar grupurile defavorizate, cum ar fi romii, copiii, persoanele în vârstă și persoanele care locuiesc în zonele rurale, sunt afectate de sărăcie în mod disproporționat. După mai mulți ani de progrese susținute, rata riscului de sărăcie pentru persoanele în vârstă a cunoscut o deteriorare considerabilă. Femeile în vârstă sunt expuse unui risc extrem de ridicat de sărăcie sau de excluziune socială, întrucât perioada în care acestea au contribuit la sistemul de pensii este, în general, mai scurtă. Deși situația de sărăcie relativă a copiilor s-a îmbunătățit, nivelurile de sărăcie în rândul acestui grup rămân foarte ridicate. Dinamica procesului de dezinstituționalizare a copiilor este menținută prin adoptarea noului plan de acțiune. Cu toate acestea, procesul este încă în urmă în ceea ce privește adulții și persoanele cu handicap. Inegalitatea veniturilor reprezintă o problemă gravă și din ce în ce mai acută. Raportul dintre veniturile celor mai bogate 20 % dintre gospodării și veniturile celor mai sărace 20 % dintre gospodării a crescut de la 6,1 în 2012 la 7,1 în 2015 și se numără printre cele mai ridicate din Uniune. În Bulgaria, diferența dintre inegalitatea veniturilor înainte și după impozite și transferuri sociale este printre cele mai mici din Uniune. Sistemul de protecție socială, inclusiv sistemul de venit minim general, nu oferă niveluri adecvate de sprijin. Numărul de persoane care beneficiază de alocații sociale este în continuare scăzut din cauza condițiilor foarte restrictive de acces la acest sistem. Nivelul venitului minim rămâne scăzut; acesta nu a mai fost actualizat din 2009 și nu există un mecanism de ajustare transparent.

               (16)

               Au fost puse în aplicare măsuri de îmbunătățire a sistemului de achiziții publice, dar nu se cunoaște încă valoarea adăugată concretă a acestora. Trebuie să se asigure punerea în aplicare adecvată și eficientă a noului sistem de control ex ante bazat pe riscuri. Aplicarea recomandărilor formulate în cadrul procesului de revizuire a sistemului de căi de atac rămâne o provocare, întrucât căile de atac eficiente sunt esențiale pentru implementarea proiectelor importante. Odată evaluată, capacitatea administrativă a Agenției pentru Achiziții Publice ar trebui să fie ajustată pentru a reflecta funcțiile agenției. În plus, capacitatea administrativă a autorităților contractante ar trebui consolidată, inclusiv prin recurgerea la sprijinul metodologic oferit de Agenția pentru Achiziții Publice și la activitățile de achiziție centralizate și/sau auxiliare asigurate de organismele centrale de achiziție pentru administrația centrală, primării și sectorul sănătății. Activitățile desfășurate în vederea introducerii achizițiilor publice electronice, menite să îmbunătățească transparența achizițiilor publice, nu au fost încă finalizate. Garantarea imparțialității licitațiilor publice și prevenirea posibilelor conflicte de interese sunt în continuare preocupări importante. În ciuda reformelor recente care vizează modernizarea administrației publice, eficacitatea și eficiența instituțiilor publice rămân limitate. În 2016, au fost finalizate o serie de modificări legislative pentru introducerea unui cadru juridic adecvat, dar se întâmpină dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare și asigurarea respectării acestora în mod eficient și sistematic.

               (17)

               În 2016, Bulgaria a adoptat reforme importante pentru a înlătura preocupările persistente legate de independența și calitatea sistemului judiciar. Cu toate acestea, având în vedere că reformele respective au fost adoptate recent, este prea devreme ca impactul lor să fie evaluat. Sunt necesare măsuri suplimentare într-o serie de domenii. Corupția rămâne, de asemenea, o provocare majoră pentru Bulgaria și continuă să afecteze investițiile, atât la nivel național, cât și la nivel local. În 2015, autoritățile au prezentat o strategie anticorupție ambițioasă, dar punerea în aplicare a acesteia este încă în fază incipientă. Politica anticorupție a Bulgariei continuă să fie îngreunată de slăbiciunea și fragmentarea instituțiilor, de rezultatele slabe în ceea ce privește urmărirea penală a cazurilor de corupție la nivel înalt și de sprijinul ezitant al parlamentului pentru o reformă. În cadrul mecanismului de cooperare și de verificare (4), Bulgaria primește recomandări în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate. Aceste domenii nu sunt, prin urmare, abordate în recomandările specifice adresate Bulgariei.

               (18)

               În contextul semestrului european 2017, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, a evaluat măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți.

               (19)

               Pe baza acestei evaluări, Consiliul consideră că este de așteptat ca Bulgaria să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (20)

               Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, recomandările formulate de Consiliu în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 2 și 3 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să îmbunătățească în continuare colectarea impozitelor și respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv prin intermediul unui set cuprinzător de măsuri pentru perioada de după 2017. Să accelereze asigurarea respectării măsurilor menite să reducă amploarea economiei informale, în special munca nedeclarată.

               2.

               Să ia măsuri pentru a da curs evaluărilor din sectorul financiar, în special în ceea ce privește contractele de reasigurare, supravegherea la nivel de grup, activele greu de evaluat și expunerile prin intermediul părților afiliate. Să îmbunătățească supravegherea sectorului bancar și a celui nebancar prin punerea în aplicare a unor planuri de acțiune cuprinzătoare, în strânsă cooperare cu organismele europene. Să faciliteze reducerea nivelului încă ridicat al creditelor neperformante acordate întreprinderilor, cu ajutorul unui set cuprinzător de instrumente, inclusiv prin accelerarea reformei cadrului în materie de insolvență și prin promovarea unei piețe secundare funcționale pentru creditele neperformante.

               3.

               Să îmbunătățească orientarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și integrarea între serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile sociale pentru grupurile defavorizate. Să consolideze furnizarea unui învățământ general de calitate, în special către populația romă. Să mărească acoperirea asigurărilor de sănătate, să reducă plățile „din buzunar” și să ia măsuri în ceea ce privește deficitele de cadre medicale. Să elaboreze, în consultare cu partenerii sociali, un mecanism transparent de stabilire a salariului minim. Să îmbunătățească gradul de acoperire și de adecvare a venitului minim.

               4.

               Să asigure punerea în aplicare eficientă a Strategiei naționale în domeniul achizițiilor publice pentru perioada 2014-2020.

      Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. TÕNISTE

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (4)  Decizia 2006/929/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate (JO L 354, 14.12.2006, p. 58).


title: Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în Romania

text:
               6.7.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 216/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 16 iunie 2017
   în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în Romania
   (2017/C 216/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 121 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice, prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

               (2)

               Pactul de stabilitate și creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide, ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat României să limiteze abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu putea fi atins cu un efort fiscal mai mic (2).

               (4)

               În 2016, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017 și a datelor din 2016 privind execuția bugetară validate de Eurostat, soldul structural s-a degradat de la poziția de -0,6 % din PIB, și anume peste obiectivul bugetar pe termen mediu de -1 % din PIB, atingând -2,6 % din PIB, ceea ce indică o abatere vizibilă de la obiectivul bugetar pe termen mediu (si anume o abatere de 1,6 % din PIB). Creșterea cheltuielilor publice, mai puțin măsurile discreționare în materie de venituri și măsurile cu caracter excepțional, a depășit cu mult criteriul de referință privind cheltuielile, ceea ce denotă, de asemenea, o abatere vizibilă (și anume o abatere de -2,0 % din PIB). Diferența dintre indicatori se datorează, în principal, utilizării unor rate diferite de creștere potențială nominală anuală a PIB-ului la calcularea acestora. Lăsând diferența respectivă la o parte, ambii indicatori confirmă o abatere vizibilă de la cerințele componentei preventive a PSC în 2016.

               (5)

               La 22 mai 2017, în urma unei evaluări globale, Comisia a considerat că în România se constată existența unei abateri vizibile de la obiectivul bugetar pe termen mediu și a adresat României un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat și cu articolul 10 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (6)

               În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în termen de o lună de la data adoptării avertismentului, Consiliul urmează să adreseze statului membru în cauză o recomandare de a adopta măsurile de politică necesare. Regulamentul (CE) nr. 1466/97 dispune că recomandarea va stabili un termen de maximum cinci luni pentru corectarea abaterii de către statul membru. Pe acea bază, este oportun să se prevadă termenul de 15 octombrie 2017 pentru corectarea abaterii de către România. Până la acest termen, România ar trebui să prezinte un raport referitor la măsurile luate pentru a da curs prezentei recomandări.

               (7)

               Potrivit estimărilor, în 2016 soldul structural al României s-a abătut cu 1,6 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017 referitoare la deviația PIB, România se află într-o situație economică normală în 2017. Ponderea datoriei publice a României este sub pragul de 60 % din PIB. Efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de ajustare, care ține cont de circumstanțele economice predominante și de eventualele probleme de sustenabilitate, este de 0,5 % din PIB. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2017 indică o nouă degradare a soldului structural, cu 1,3 % din PIB, în 2017. Prin urmare, o îmbunătățire structurală minimă de 0,5 % din PIB în 2017 se traduce prin adoptarea unor măsuri cu un randament total de 1,8 % din PIB față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din primăvara anului 2017. Având în vedere mărimea notabilă a efortului de consolidare structurală necesar ce rezultă din ajustarea minimă prevăzută de PSC, este oportun să nu se impună vreo altă ajustare în plus față de cerința minimă de 0,5 % din PIB.

               (8)

               Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 0,5 % din PIB în 2017 este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2017 (3).

               (9)

               Previziunile Comisiei din primăvara anului 2017 estimează un deficit public de 3,5 % din PIB în 2017, procent care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară pare a fi oportună și pentru a asigura faptul că România respectă pragul de 3 % din PIB fixat pentru deficitul public în 2017.

               (10)

               Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică.

               (11)

               În vederea atingerii obiectivelor bugetare recomandate, este esențial ca România să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente,

         RECOMANDĂ:
   CA ROMÂNIA:

               1.

               să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB, repunând astfel țara pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

               2.

               să utilizeze orice venit excepțional în vederea reducerii deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii;

               3.

               până la 15 octombrie 2017, să prezinte Consiliului un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări.

      Prezenta recomandare este adresată României.
      Adoptată la Luxemburg, 16 iunie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. SCICLUNA

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al României pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2016 (JO C 299, 18.8.2016, p. 73).

      (3)  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, este compensată.


				|

		52014PC0437

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2010/283/UE privind existența unui deficit excesiv în Belgia /* COM/2014/0437 final */

			   	Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
de abrogare a Deciziei 2010/283/UE privind
existența unui deficit excesiv în Belgia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       Prin Decizia 2010/283/UE a
Consiliului din 2 decembrie 2009[1],
în urma unei recomandări a Comisiei, s-a decis că în Belgia
există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public
planificat pentru 2009 era de 5,9 % din PIB, situându-se astfel peste
valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de
tratat, în timp ce datoria publică brută era prevăzută
să atingă 97,6 % din PIB în 2009, rămânând astfel peste
valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută de
tratat[2].
(2)       La 2 decembrie 2009, în
conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu
articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea
aplicării procedurii de deficit excesiv[3],
Consiliul a adresat Belgiei o recomandare, pe baza unei recomandări a
Comisiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv
până cel târziu în 2012. Recomandarea a fost făcută
publică.
(3)       La 21 iunie 2013, pe baza unei
recomandări a Comisiei, Consiliul a hotărât, în temeiul articolului
126 alineatul (8) din tratat, că Belgia nu a întreprins măsuri
concrete, ca răspuns la recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009,
pentru a-și corecta deficitul excesiv până în 2012 și, în
temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, a decis să someze
această țară să pună capăt situației de
deficit excesiv până în 2013. S-a stabilit data de 15 septembrie ca
termen-limită până la care Belgia să raporteze în privința
măsurilor adoptate pentru respectarea acestei decizii, în conformitate cu
articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului. La
15 noiembrie 2013, Comisia a concluzionat că Belgia a luat măsuri
eficace și că, în stadiul respectiv, nu sunt necesari pași
suplimentari în cadrul procedurii de deficit excesiv.
(4)       În conformitate cu articolul
4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat
tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare
a procedurii. În cadrul aplicării acestui protocol, statele membre trebuie
să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte
variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și
respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului
privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de
instituire a Comunității Europene[4].

(5)       Atunci când analizează
dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit
excesiv, Consiliul ar trebui să ia o decizie pe baza datelor notificate.
În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui
să fie abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei
indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 %
din PIB în perioada analizată în previziuni[5].
(6)       Pe baza datelor furnizate de
Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Belgiei
înainte de 1 aprilie 2014, pe baza Programului de
stabilitate 2014 și pe baza previziunilor din primăvara 2014
ale serviciilor Comisiei, se desprind următoarele concluzii:
–
După atingerea nivelului record de 5,6 %
din PIB în 2009, din care aproximativ 0,7 % din PIB din cauza unor factori
cu caracter excepțional, deficitul public al Belgiei a fost redus la
2,6 % din PIB în 2013, în conformitate cu Decizia Consiliului din 21 iunie
2013. Această îmbunătățire a fost determinată de un
nivel semnificativ de consolidare bugetară, precum și de o
îmbunătățire a condițiilor ciclice.
–
Programul de stabilitate pentru 2014-2017, transmis
de guvernul belgian la 30 aprilie 2014, prevede scăderea deficitului la
2,15 % din PIB în 2014 și o nouă scădere, la 1,4 % din PIB,
în 2015. În condițiile menținerii politicilor actuale, previziunile
Comisiei din primăvara 2014 preconizează un deficit de 2,6 % din
PIB în 2014 și de 2,8 % din PIB în 2015. Astfel, în perioada
analizată în previziuni, deficitul ar trebui să rămână sub
valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în
tratat.
–
După o îmbunătățire cu
0,7 % din PIB în 2013, soldul structural, adică soldul ajustat în
funcție de ciclul economic și fără a include măsurile
cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, este
prevăzut să rămână stabil în 2014 și să se
deterioreze ușor în 2015, în condițiile menținerii politicilor
actuale. În acest context, se pare că, în prezent, se înregistrează
un decalaj de 0,5 % din PIB față de ajustarea necesară a
soldului structural pentru atingerea obiectivului pe termen mediu în 2014, ceea
ce sugerează necesitatea de a consolida măsurile bugetare în vederea
asigurării conformității depline cu componenta preventivă a
pactului, având în vedere riscul emergent al unei devieri importante de la
traiectoria de ajustare impusă și nerespectarea criteriului de
referință privind datoria.
–
Ponderea datoriei în PIB a crescut cu aproximativ 5
puncte procentuale între 2009 și 2013, la 101,5 %, parțial din cauza
contribuției Belgiei la asistența financiară acordată
statelor membre din zona euro. Datoria publică brută este
prevăzută să rămână în jurul acestui nivel în 2014
și în 2015.
(7)       Consiliul reamintește
faptul că, începând din 2014, care este anul următor corectării
deficitului excesiv, Belgia face obiectul componentei preventive a Pactului de
stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze
progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu într-un ritm
adecvat, inclusiv respectând criteriul de referință privind
cheltuielile și realizând progrese suficiente în vederea respectării
criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv.
(8)       În conformitate cu articolul
126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența
unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când deficitul excesiv din
statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.
(9)       Din punctul de vedere al
Consiliului, deficitul excesiv în Belgia a fost corectat și, în
consecință, Decizia 2010/283/UE ar trebui să fie abrogată,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Dintr-o evaluare globală rezultă
că situația deficitului excesiv din Belgia a fost corectată.
Articolul 2
Decizia 2010/283/UE se abrogă.
Articolul 3
Prezenta
decizie se adresează Regatului Belgiei.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 125, 21.5.2010, p. 34.
[2]               Deficitul public și datoria publică pentru
2009 au fost ulterior revizuite, atingând 5,6 % din PIB și,
respectiv, 95,7 % din PIB.
[3]               JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
[4]               JO L 145, 10.6.2009, p. 1.
[5]               În conformitate cu documentul intitulat
„Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate
și creștere și orientări referitoare la forma și
conținutul programelor de stabilitate și de convergență”,
din 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: 2014/662/UE: Recomandarea Comisiei din 10 septembrie 2014 privind bunele practici pentru prevenirea și reducerea prezenței alcaloizilor din opiu în semințe de mac și în produsele pe bază de semințe de mac  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               12.9.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 271/96

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 10 septembrie 2014
   privind bunele practici pentru prevenirea și reducerea prezenței alcaloizilor din opiu în semințe de mac și în produsele pe bază de semințe de mac
   (Text cu relevanță pentru SEE)

      (2014/662/UE)

   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               Semințele de mac sunt obținute din macul opiaceu (Papaver somniferum L.). Acestea sunt utilizate în produsele de panificație, pe mâncăruri, în umpluturi de prăjituri și în deserturi și pentru a produce ulei comestibil. Planta de mac opiaceu conține alcaloizi narcotici precum morfina și codeina. Semințele de mac nu conțin alcaloizi din opiu sau conțin numai niveluri foarte scăzute, dar pot fi contaminate cu alcaloizi ca urmare a daunelor cauzate de insecte sau prin contaminarea externă a semințelor în timpul recoltării, atunci când particulele de praf din pai (inclusiv peretele capsulei) se lipesc de semințe.

               (2)

               Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz științific privind riscurile pentru sănătatea publică legate de prezența unor alcaloizi din opiu în semințele de mac destinate consumului uman (1).

               (3)

               Estimările privind expunerea prin alimentație la morfină din produse alimentare, care conțin semințe de mac, demonstrează că doza acută de referință (DAR) poate fi depășită în timpul unei singure porții de unii consumatori, în special copii, în întreaga Uniune.

               (4)

               În consecință, este adecvată aplicarea bunelor practici pentru prevenirea și reducerea prezenței alcaloizilor din opiu în semințe de mac și în produsele pe bază de semințe de mac,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că bunele practici pentru prevenirea și reducerea prezenței alcaloizilor din opiu în semințe de mac și în produsele pe bază de semințe de mac, astfel cum sunt descrise în anexa la prezenta recomandare, sunt puse în aplicare de către toți operatorii implicați în producția și prelucrarea de semințe de mac.

      Adoptată la Bruxelles, 10 septembrie 2014.

            Pentru Comisie

         Tonio BORG

            Membru al Comisiei

      (1)  Grupul pentru contaminanții din lanțul alimentar al EFSA (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for public health related to the presence of opium alkaloids in poppy seeds. EFSA Journal 2011;9(11):2405. [150 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. Document disponibil online la adresa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      ANEXĂ
      I.   Bune practici agricole pentru a preveni prezența alcaloizilor din opiu în timpul creșterii, recoltării și depozitării

      Prezența morfinei și a altor compuși ai alcaloizilor este cauzată în principal de contaminarea externă, cauzată în special prin protecția plantelor și prin proceduri de recoltare-curățare neadecvate. Alți factori care influențează contaminarea cu alcaloizi a semințelor de mac și a produselor pe bază de mac sunt, de exemplu, soiul plantei de mac și condițiile de creștere, precum seceta și ciupercile, care constituie factori de stres. În plus, insectele joacă un rol major în contaminarea semințelor de mac.

         Alegerea soiurilor de mac

      Soiurile de mac pot fi grupate în două categorii:

                  (a)

                  soiuri de mac care sunt cultivate pentru producția de semințe de mac destinate exclusiv uzului alimentar. Aceste soiuri conțin un nivel scăzut de alcaloizi din opiu;

                  (b)

                  soiuri de mac care sunt cultivate în scopuri farmaceutice, dar ale căror semințe, ca produs secundar, sunt utilizate în produse alimentare. În comparație cu capsula și cu paiul, semințele de mac conțin niveluri relativ scăzute de alcaloizi din opiu.

         Combaterea adecvată a dăunătorilor și a bolilor

      Nu toți dăunătorii și toate bolile menționate în prezenta secțiune apar în toate zonele de producție din Uniune. Prin urmare, măsurile de combatere a dăunătorilor și bolilor respective sunt relevante numai pentru producția în regiunile în care acestea apar.
      Există două boli importante ale plantelor de mac: Peronospora arborescens (mana) și Pleospora papaveracea. Miceliul respectivelor ciuperci penetrează capsulele, ducând astfel la o cultură de calitate slabă care produce semințe de culoare închisă până la negru maturate prematur. De asemenea, bolile provoacă o deteriorare a proprietăților senzoriale ale macului, și anume a gustului și a culorii semințelor, iar aceste semințe cu mucegai și de culoare diferită nu pot fi complet separate de linia de curățare.
      Scăderea substanțială a calității alimentelor este, de asemenea, cauzată de atacul dăunătorilor macului care afectează creșterea macului în stadiile de dezvoltare ulterioare. De cele mai multe ori este vorba de gărgărița capsulelor de mac (Neoglycianus maculalba) și de musculița capsulelor de mac (Dasineura papaveris). Gărgărița capsulelor de mac depune ouă în interiorul capsulelor verzi tinere. Larvele eclozate în interiorul capsulelor de mac se hrănesc în interiorul capsulelor (care formează semințele de mac) și murdăresc interiorul capsulei, deteriorează semințele de mac și apoi părăsesc capsula prin găuri roase. Această gaură este folosită de musculița capsulelor de mac pentru a-și depune ouăle. Capsula coaptă conține până la 50 de larve portocalii care, în cele din urmă, distrug complet capsula. Semințele sunt negre, subdezvoltate și necomestibile.
      Mai relevant este faptul că pătrunderea în capsulă a miceliilor și a gărgărițelor înseamnă că macul se rupe, iar latexul lăptos eliberat contaminează semințele. Aceste probleme există în toate cazurile de producție de plante de mac.
      Prin urmare, se recomandă controlul acestor boli și dăunători în mod corespunzător în cazul în care acestea apar.

         Prevenirea condițiilor greșite de recoltare cauzate de căderea plantelor

      Căderea plantelor poate fi evitată în mare măsură prin însămânțarea culturilor de mac la o densitate corespunzătoare.
      În perioada de creștere în înălțime, regulatorii de creștere pot fi folosiți la plantele de mac pentru uz alimentar pentru a reduce creșterea tulpinii. Regulatorii de creștere nu sunt, în general, utilizați în producția de mac pentru uz farmaceutic, deoarece utilizarea acestora duce la modificări ale căii biosintetice a alcaloidului. Controlul creșterii garantează nu numai reducerea lungimii tulpinii, ci și întărirea părții inferioare a tulpinii. Plantele scurte și robuste sunt rezistente la cădere, în special în cursul perioadei de capsule verzi și în timpul maturării lor.
      Căderea provoacă o maturare inegală și conduce la o contaminare cu alcaloizi în momentul recoltării. Majoritatea plantelor căzute încep să se ramifice din nou. Capsulele de pe aceste ramuri tinere se coc mai târziu. La recoltarea macului, procesul de coacere ar trebui să fie controlat deoarece capsulele necoapte de mac conțin latex. La recoltare, aceste capsule sunt zdrobite, iar latexul se scurge din vasele galactofore și cauzează contaminarea directă a suprafeței semințelor de mac prin alcaloizi din opiu care ulterior se usucă pe suprafața semințelor. De asemenea, semințele din capsulele necoapte, care sunt de culoare ruginie, scad calitatea macului, în special aspectul său și proprietățile sale senzoriale.
      Un desicant poate fi aplicat în conformitate cu normele naționale privind autorizarea produselor de protecție a plantelor și condițiile de utilizare a acestora, pentru a garanta că toate capsulele sunt perfect uscate la recoltare.

         Recoltarea

      Macul pentru uz alimentar este recoltat la o umiditate de maximum 10 %. În momentul recoltei, umiditatea semințelor se situează de obicei între 6-10 %. În cazul în care, din motive climatice, semințele de mac nu pot fi recoltate în condițiile menționate mai sus, macul trebuie recoltat cu paie și uscate imediat la căldură de cel mult 40 °C. Cu toate acestea, în aceste condiții, orice întârziere duce la un risc care poate avea un efect negativ asupra calității semințelor, atât din punct de vedere al proprietăților senzoriale, cât și din punct de vedere al parametrilor fizici, chimici și microbiologici al semințelor ca aliment pentru consumul uman.
      Macul cultivat pentru uz farmaceutic este uneori recoltat cu un conținut de umiditate mai ridicat, dar este uscat imediat după recoltare și, mai important, este răcit. După uscare și răcire, semințele o umiditate de aproximativ 8-9 %.
      Macul de uz alimentar este recoltat cu combine care sunt ajustate la recoltarea de semințe mici. Macul necesită ajustări speciale ale anumitor părți ale mașinilor deoarece semințele de mac sunt extrem de vulnerabile la daune mecanice. Semințele de mac de uz alimentar conțin 45-50 % ulei. În cazul în care semințele de mac sunt deteriorate, suprafața lor este pătată cu ulei, care atrage praful din capsulele zdrobite. Praful care se lipește crește concentrația de alcaloizi din opiu în semințele de mac. În plus, uleiul de mac are o durată de viață scurtă și oxidează foarte rapid. Semințele deteriorate scad astfel în mod considerabil calitatea senzorială a macului de uz alimentar, cauzând în același timp contaminarea și crescând nivelurile de alcaloizi din opiu.
      Pentru recoltarea macului de uz farmaceutic, este esențial să se colecteze numai capsula și o anumită cantitate de paie. Prin urmare, ar trebui să se utilizeze pentru recoltă o combină de recoltat cu un colector special adaptat care recoltează doar partea superioară a plantelor. Utilizarea unei combine de recoltat înseamnă că numai partea de plantă necesară este recoltată, prin urmare, se reduce posibilitatea de contaminare.

         Condiționarea după recoltare

      Semințele de mac nu conțin alcaloizi din opiu sau conțin niveluri relativ scăzute de alcaloizi. Atunci când se menționează nivelurile de alcaloizi din opiu din semințele de mac, se referă la microparticulele din praful de paie (peretele capsulei). Prin urmare, este esențială curățarea sau prelucrarea după recoltare, indiferent dacă acest praf are un conținut ridicat sau scăzut de alcaloizi din opiu.
      După recoltare și înainte de utilizarea semințelor de mac în produse alimentare, acestea trebuie să fie curățate, particulele de praf trebuie să fie eliminate cu un aspirator și orice alte impurități trebuie să fie eliminate, realizându-se, la final, o puritate de peste 99,8 %.

         Stocare

      În cazul în care semințele de mac trebuie depozitate înainte de condiționarea finală, ele trebuie recoltate cu paie de mac, iar amestecul recoltat trebuie să fie aerisit în mod adecvat pe grătare cu ventilație activă, pentru a se asigura că conținutul de umiditate nu depășește intervalul de 8-10 %.
      Pentru depozitarea pe termen lung cu ventilație trebuie să se utilizeze aer netratat, și anume aer care nu a fost preîncălzit.Semințele de mac care au fost tratate în acest mod se pot depozita ușor pentru perioade de 12 luni fără nicio modificare substanțială a calității.
      Odată ce semințele de mac sunt curățate, trebuie depozitate în recipiente ventilate sau în saci sau în pungi certificate pentru ambalarea alimentelor în vrac, fără a fi în contact direct cu solul din locul de depozitare.

         Etichetarea

      În cazul în care semințele de mac trebuie să fie supuse unui tratament suplimentar în vederea reducerii prezenței alcaloizilor din opiu înainte de consumul uman sau de utilizarea acestora ca ingredient în produse alimentare, semințele de mac respective trebuie să fie etichetate în mod adecvat, menționându-se necesitatea de a fi supuse la un tratament fizic pentru a reduce conținutul de alcaloizi din opiu înainte de consumul uman sau de utilizarea ca ingredient în produse alimentare.
      II.   Bune practici pentru a preveni prezența alcaloizilor din opiu în timpul prelucrării

      Conținutul de alcaloizi din opiu din semințele de mac poate fi redus prin diferite mijloace de pretratare și de prelucrare a alimentelor. S-a demonstrat că în timpul prelucrării produselor alimentare, conținutul de alcaloizi poate scădea cu până la aproximativ 90 %, iar prin combinarea proceselor de pretratare și tratare termică, chiar aproape în totalitate.
      Printre cele mai eficace metode se numără spălarea și înmuierea, tratamentele termice la temperaturi de peste 135 °C, dar de preferință de peste 200 °C, temperaturi mai scăzute (de exemplu, 100 °C) în combinație cu umiditate sau spălare și măcinare, precum și combinații de tratamente multiple.
      Produsele alimentare care conțin semințe de mac trec de obicei prin mai multe procese înainte de a fi servite.
      În cazul pâinii și al chiflelor, semințele de mac sunt utilizate adesea întregi, netratate, în principal cu scop decorativ și fără vreun alt tratament decât coacerea.
      În alte produse alimentare, semințele de mac sunt de obicei măcinate înainte de a se adăuga peste un aliment sau înainte de a fi utilizate în produse de panificație. Semințele de mac se utilizează, de asemenea, ca umplutură de semințe de mac, care este o combinație de semințe de mac măcinate, zahăr, lichid (apă sau lapte) și anumite variante de ingrediente și de condimente. Umplutura de semințe de mac este, de obicei, tratată termic înainte de a fi utilizată la prepararea produselor alimentare. În anumite tradiții culinare se folosesc semințe de mac crude, întregi sau măcinate, fără niciun tratament termic ca parte importantă a unei mese.
      Astfel, semințele de mac din produsele alimentare trec adesea printr-o combinație de diferite etape de prelucrare, inclusiv măcinat, amestecat cu lichid, tratare termică, aceasta din urmă fiind uneori chiar realizată în mai multe etape. Deși o singură etapă de prelucrare nu ar avea un efect important de reducere a conținutului de alcaloizi din semințele de mac, o combinație de pretratare (de exemplu, prelucrarea umpluturii din semințe de mac) urmată de tratarea termică (de exemplu, coacere) pot reduce conținutul de alcaloizi din semințele de mac la cantități nedetectabile. Prin combinarea spălării și a uscării la scară tehnică, s-au obținut scăderi ale concentrației de morfină și în loturi foarte contaminate de semințe de mac crude (concentrația inițială variind între 50 și 220 mg de morfină/kg), ajungându-se la concentrații mai mici de 4 mg de morfină/kg fără pierderea calității și a proprietăților organoleptice.
      Pretratările și metodele de prelucrare recomandate care reduc conținutul de alcaloizi al semințelor de mac și al produselor pe bază de semințe de mac sunt prezentate în tabelul de mai jos.
      Cu toate acestea, trebuie făcute următoarele observații:

                  —

                  tratamentul termic înainte de prelucrarea finală a produselor alimentare nu este recomandat, deoarece contribuie la distrugerea grăsimilor și poate provoca râncezeala și pierderea gustului tipic de semințe de mac;

                  —

                  în cazul în care spălarea sau înmuierea cu apă trebuie să reducă conținutul de alcaloizi al semințelor de mac, acest procedeu ar trebui realizat la scurt timp după recoltare. Cu toate acestea, ar trebui să se țină seama de faptul că acest lucru ar putea reduce calitatea și/sau durata de conservare a semințelor de mac.

         Tabel

         Pretratările și metodele de prelucrare recomandate care reduc conținutul de alcaloizi al semințelor de mac și al produselor pe bază de semințe de mac

                  Pretratări și metode de prelucrare

                  Condiții suplimentare

                  Efect

                  Procentajul efectului

                  Spălarea sau înmuierea în apă

                  Timp (5 min)
                  Creșterea timpului și a temperaturii (30 s — 2 min — 30 min) în apă cu o temperatură de

                  Reducerea conținutului de alcaloizi

                  46 % ↓

                  15 °C
                  60 °C
                  100 °C

                  60 %-75 % ↓
                  80 %-95 % ↓
                  80 %-100 % ↓

                  O singură spălare, condiții ușor acide

                  40 % ↓

                  Temperatură/tratarea termică

                  Coacerea pâinii
                  135 °C
                  220 °C
                  200 °C + măcinare

                  Reducerea conținutului de alcaloizi

                  ~10-50 % ↓
                  ~30 % ↓
                  ~80-90 % ↓
                  ~90 % ↓

                  Măcinare

                  Oxigen (suprafață activă mare)
                  pH crescut

                  Rata accelerată de degradare a morfinei, formarea pseudomorfinei, îmbunătățirea aromei produsului

                  ~25-34 % ↓

                  Lumină

                  Influență minoră asupra ratei de degradare

                  Pretratarea combinată

                  Spălare, 100 °C, 1 min + prăjire 200 °C, 20 min

                  Reducerea conținutului de alcaloizi

                  98-100 % ↓

                  Spălare, 100 °C, 1 min + uscare (90 °C, 120 min)

                  99 % ↓

                  Umiditate cu abur 100 °C, 10 min + uscare (90 °C, 120 min)

                  50-75 % ↓

                  Umiditate 100 °C, 10 min + măcinare + uscare (90 °C, 120 min)

                  90-98 % ↓

                  Pretratare + coacere

                  Măcinare + coacere

                  Reducere importantă a conținutului de alcaloizi prin combinarea pretratării la umiditate și la căldură, urmată de tratament termic uscat

                  80-95 % ↓

                  Pretratare combinată la abur + măcinare + coacere

                  90-95 % ↓

                  Pretratare combinată prin spălare + măcinare + coacere

                  100 % ↓