title: Recomandarea (UE) 2016/336 a Comisiei din 8 martie 2016 privind aplicarea Directivei 2008/120/CE a Consiliului de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor în ceea ce privește măsurile vizând reducerea necesității codotomiei

text:
               9.3.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 62/20

         RECOMANDAREA (UE) 2016/336 A COMISIEI
   din 8 martie 2016
   privind aplicarea Directivei 2008/120/CE a Consiliului de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor în ceea ce privește măsurile vizând reducerea necesității codotomiei
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul Directivei 2008/120/CE a Consiliului (1), este necesar ca statele membre să se asigure că tăierea cozii nu se efectuează ca o operațiune de rutină, ci numai în cazul în care exisă dovezi că au existat situații de vătămare a scroafelor în timpul alăptării sau a urechilor sau cozilor altor porci.

               (2)

               Practica codotomiei la porci este menită să prevină mușcatul cozilor, un comportament aberant care are o origine multifactorială. Este posibil ca această practică să cauzeze dureri porcilor și, prin urmare, este în detrimentul bunăstării lor.

               (3)

               Directiva 2008/120/CE prevede că, înainte de a se recurge la codotomie, trebuie luate alte măsuri pentru a preveni mușcatul cozilor și alte vicii, ținând seama de mediu și de densitatea animalelor. Din motivul respectiv, condițiile de mediu inadecvate sau sistemele de administrare inadecvate trebuie schimbate.

               (4)

               De asemenea, prin Directiva 2008/120/CE, se solicită statelor membre să se asigure că porcii au acces permanent la o cantitate suficientă de materiale care să permită activități corespunzătoare de explorare și manevrare, precum paie, fân, lemn, rumeguș, compost de ciuperci, turbă sau o combinație a acestora („materiale de îmbogățire”), care să nu pună în pericol sănătatea animalelor.

               (5)

               Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a pus la dispoziție avize științifice cu privire la riscurile asociate mușcatului cozilor la porci și la mijloacele posibile de reducere a necesității codotomiei (2) și, de asemenea, un aviz științific privind o abordare multifactorială a utilizării măsurilor de natură animală și neanimală pentru a evalua bunăstarea porcilor (3). Concluziile avizelor științifice respective ar trebui să fie luate în considerare în cadrul celor mai bune practici la care se face referire în prezenta recomandare.

               (6)

               Sistemele de zootehnie diferă între statele membre. Prin urmare, este necesar să se recomande la nivelul Uniunii cele mai bune practici care vizează reducerea necesității codotomiei și soluții optimizate pentru furnizarea de materiale de îmbogățire.

               (7)

               Ar trebui ca prezenta recomandare să fie aplicată în conformitate cu dispozițiile Directivei 2008/120/CE și ale altor acte legislative ale Uniunii aplicabile bunăstării porcilor,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Atunci când aplică cerințele generale privind prevenirea mușcatului cozilor și, prin urmare, o reducere a codotomiei de rutină, astfel cum se prevede în anexa I la Directiva 2008/120/CE, ar trebui ca statele membre să țină seama de orientările în materie de cele mai bune practici bazate pe cunoștințe științifice menționate la punctele 2-7.

               2.

               Statele membre ar trebui:

                           (a)

                           să se asigure că fermierii realizează o evaluare a riscurilor incidenței mușcatului cozilor pe baza unor indicatori de natură animală și neanimală („evaluarea riscurilor”); și

                           (b)

                           să stabilească criterii de conformitate cu cerințele menționate în legislația națională și să le publice pe un site de internet.

               3.

               Ar trebui ca următorii parametri să fie verificați în cursul evaluării riscurilor:

                           (a)

                           materialele de îmbogățire puse la dispoziție;

                           (b)

                           gradul de curățenie;

                           (c)

                           confortul termic și calitatea aerului;

                           (d)

                           starea de sănătate;

                           (e)

                           gradul de competiție pentru hrană și spațiu;

                           (f)

                           alimentația.

                     Pe baza rezultatelor evaluării riscurilor, ar trebui să fie luate în considerare schimbările necesare în modul de administrare a fermelor, cum ar fi furnizarea de materiale de îmbogățire adecvate, condiții de mediu confortabile, asigurându-se o bună stare de sănătate și/sau furnizându-se o alimentație echilibrată pentru porci.

               4.

               Ar trebui ca materialele de îmbogățire să le permită porcilor să-și satisfacă necesitățile esențiale fără a le compromite sănătatea.
               În acest scop, ar trebui ca materialele de îmbogățire să fie sigure și să aibă următoarele caracteristici:
               (a)   Comestibile– astfel încât porcii să le poată mânca sau mirosi, fiind preferabil să aibă și unele beneficii nutritive;
               (b)   Masticabile– astfel încât porcii să le poată mesteca;
               (c)   Explorabile– astfel încât porcii să le poată explora;
               (d)   Manevrabile– astfel încât porcii să le poată muta, să le poată schimba aspectul sau structura.

               5.

               În plus față de caracteristicile enumerate la punctul 4, ar trebui ca materialele de îmbogățire să fie puse la dispoziție astfel încât:

                           (a)

                           să suscite un interes continuu, adică ar trebui ca ele să încurajeze comportamentul explorator al porcilor și să fie înlocuite și completate cu regularitate;

                           (b)

                           să fie accesibile manevrării orale;

                           (c)

                           să fie în cantitate suficientă;

                           (d)

                           să fie curate și igienice.

               6.

               Pentru a satisface necesitățile de bază ale porcilor, ar trebui ca materialele de îmbogățire să întrunească toate caracteristicile menționate la punctele 4 și 5.
               În acest scop, ar trebui ca materiale de îmbogățire să fie clasificate ca:
               (a)   materiale optime– materiale care posedă toate caracteristicile menționate la punctele 4 și 5 și, prin urmare, care pot fi utilizate singure;
               (b)   materiale suboptime– materiale care posedă majoritatea caracteristicilor menționate la punctele 4 și 5 și, prin urmare, care ar trebui să fie utilizate în combinație cu alte materiale;
               (c)   materialele de interes marginal– materiale care distrag porcii și care ar trebui să nu fie considerate ca îndeplinind necesitățile esențiale ale acestora și, prin urmare, ar trebui puse la dispoziție și materiale optime sau suboptime.

               7.

               Pentru a verifica faptul că porcii au acces la materiale de îmbogățire suficiente și adecvate, ar trebui ca statele membre să se asigure că fermierii aplică cele mai bune practici în ceea ce privește indicatorii adecvați pentru monitorizarea bunăstării porcilor aflați în îngrijirea lor.
               Ar trebui ca respectiva metodă de evaluare pentru verificarea accesului la materiale de îmbogățire să includă verificări bazate pe:

                           (a)

                           indicatori de natură animală, cum ar fi prezența cozilor mușcate, leziuni ale pielii și/sau comportament anormal al porcilor (cum ar fi un nivel mic al interesului pentru materialele de îmbogățire puse la dispoziție, lupte pentru utilizarea materialelor de îmbogățire, mușcarea altor elemente decât a materialele de îmbogățire puse la dispoziție, îngroparea materiile lor fecale sau, în cazul scroafelor, o intensificare a comportamentului fals de construire a unui cuib); precum și

                           (b)

                           indicatori de natură neanimală, cum ar fi frecvența reînnoirii, accesibilitatea, cantitatea și curățenia materialele de îmbogățire puse la dispoziție.

               8.

               Comisia ar trebui să monitorizeze aplicarea prezentei recomandări și să furnizeze informații mai detaliate cu privire la cele mai bune practici la care se face referire la punctele 2-7, în conformitate cu cele mai recente și mai pertinente cunoștințe științifice disponibile pe un site de internet public al Comisiei.

               9.

               Ar trebui ca statele membre, cu implicarea activă a fermierilor, să difuzeze în mod adecvat cele mai bune practici menționate la punctele 2-7.

      Adoptată la Bruxelles, 8 martie 2016.

            Pentru Comisie

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Membru al Comisiei

      (1)  Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor (JO L 47, 18.2.2009, p. 5).

      (2)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/611

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3702


title: Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 – Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional

text:
               7.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 199/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 28 iunie 2011
   Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional
   2011/C 199/01
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special Articolele 165 și 166,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În comunicarea sa din 3 martie 2010 intitulată Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Comisia a stabilit ca una dintre prioritățile sale dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare („creștere inteligentă”) și evidențiază o inițiativă-pilot (Tineretul în mișcare) în scopul de a consolida performanța și atractivitatea internațională a instituțiilor de învățământ superior din Europa și de a spori nivelul general de calitate la toate nivelurile de educație și formare în Uniune, combinând atât excelența, cât și echitatea, prin promovarea mobilității tinerilor, precum și prin îmbunătățirea situației încadrării în muncă a tinerilor. Prezenta recomandare se înscrie în contextul inițiativei Tineretul în mișcare și este conformă cu Orientările integrate Europa 2020.

               (2)

               Mobilitatea în scop educațional, adică mobilitatea transnațională în scopul dobândirii de noi cunoștințe, aptitudini și competențe, constituie unul dintre mijloacele fundamentale prin care tinerii își consolidează capacitatea de inserție profesională, conștientizează mai profund dimensiunea interculturală și își promovează dezvoltarea personală, creativitatea, precum și cetățenia activă. Tinerii europeni care participă la mobilitate în cursul perioadei de formare sunt mai deschiși spre mobilitate și mai târziu, în perioada activității profesionale. Mobilitatea în scop educațional poate juca un rol important în deschiderea sistemelor și instituțiilor de educație și formare, în dezvoltarea dimensiunii lor europene și internaționale, precum și în ameliorarea accesibilității și eficienței acestora. Ea poate, de asemenea, consolida competitivitatea europeană contribuind la construirea unei societăți bazate pe cunoaștere.

               (3)

               Avantajele mobilității au fost puse în evidență de Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului la 14 decembrie 2000, privind un plan de acțiune asupra mobilității (1), precum și de Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 10 iulie 2001 privind mobilitatea în cadrul Comunității a studenților, persoanelor care urmează cursuri de formare, voluntarilor, cadrelor didactice și a formatorilor (2). Recomandarea respectivă din 2001 a invitat statele membre să ia măsurile necesare pentru a elimina obstacolele din calea mobilității acestor grupuri.

               (4)

               De la recomandarea din 2001 s-a realizat mult în domeniul mobilității tinerilor. Cu toate acestea, nu toate instrumentele sunt utilizate pe deplin și rămân încă numeroase obstacole. În plus, întregul context al mobilității în scop educațional a evoluat în mod considerabil în cursul ultimului deceniu, printre altele din cauza globalizării, a progresului tehnologic, inclusiv a tehnologiei informațiilor și comunicațiilor („TIC”) și a importanței sporite acordate ocupării forței de muncă și dimensiunii sociale.

               (5)

               Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 22 mai 2008 privind promovarea creativității și a inovării prin educație și formare au subliniat că diversitatea și mediile multiculturale pot stimula creativitatea.

               (6)

               În concluziile sale din 21 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor, Consiliul a invitat statele membre să adopte obiectivul de a face ca perioadele de studiu în străinătate să devină treptat regula și nu excepția pentru toți tinerii din Europa. Consiliul a invitat Comisia să stabilească un plan de lucru pentru integrarea acțiunilor în favoarea mobilității transfrontaliere în toate programele europene și să sprijine eforturile depuse de statele membre pentru promovarea mobilității.

               (7)

               Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ au recunoscut că o mobilitate sporită în scop educațional și crearea de rețele vor fi cât se poate de benefice pentru personalul didactic de la toate nivelurile.

               (8)

               În iulie 2009, Comisia a publicat cartea verde intitulată Pentru promovarea mobilității tinerilor în scop educațional, care a lansat o consultare publică asupra unei serii de întrebări, cum ar fi: care sunt cele mai bune mijloace pentru a spori perspectivele de mobilitate ale tinerilor europeni, ce obstacole în calea mobilității rămân de înlăturat și care este modul în care toate părțile interesate pot colabora în cadrul unui nou parteneriat pentru mobilitate în scop educațional. Răspunsurile la această consultare au contribuit în mare măsură la prezenta recomandare, precum și avizele primite din partea Comitetului Economic și Social European (3) și a Comitetului Regiunilor (4).

               (9)

               Mobilitatea tinerilor cercetători trebuie, de asemenea, încurajată în scopul de a garanta că Uniunea nu rămâne în urma competitorilor săi în domeniul cercetării și inovării. Comunicarea Comisiei din 23 mai 2008 intitulată Favorizarea carierelor și a mobilității: un parteneriat european pentru cercetători a propus un set de acțiuni care să garanteze că cercetătorii de pe întreg teritoriul Uniunii beneficiază de formare adecvată și de cariere atractive, fără obstacole în calea mobilității, în timp ce Concluziile Consiliului din 2 martie 2010 privind mobilitatea și carierele cercetătorilor europeni au furnizat elemente concrete privind modul în care mobilitatea cercetătorilor poate fi îmbunătățită și au determinat mai multe domenii de acțiune, în scopul promovării liberei circulații a cunoașterii (a „cincea libertate”).

               (10)

               Programele Uniunii, în plus față de acordarea unui sprijin substanțial mobilității și de contribuția adusă la dezvoltarea și internaționalizarea sistemelor de educație, au permis dezvoltarea la nivelul Uniunii a unor bune practici și a unor instrumente care vizează să faciliteze mobilitatea tinerilor în toate contextele educaționale și de formare profesională.

               (11)

               Din considerente economice, este extrem de necesară asigurarea utilizării eficiente și a simplificării din punct de vedere administrativ a programelor și instrumentelor naționale și europene existente care vizează promovarea și sprijinirea mobilității în scop educațional.

               (12)

               Prezenta recomandare se referă la tinerii din Europa proveniți din toate mediile de educație și formare, adică școală, formare profesională (școlară sau ucenicie), programe de ciclu scurt, programe de licență, masterat și doctorat, precum și schimburi între tineri, activități de voluntariat și stagii, în cadrul sau în afara Uniunii. Mobilitatea în scop educațional este considerată la fel de importantă pentru toate disciplinele și domeniile, precum cultura, știința, tehnologia, artele, sporturile, cât și pentru tinerii întreprinzători și cercetători. În sensul prezentei recomandări, termenul de învățare include toate domeniile învățării formale, nonformale și informale.

               (13)

               Prezenta recomandare urmărește să încurajeze statele membre să promoveze mobilitatea tinerilor în scop educațional și, acolo unde acest lucru este posibil, să înlăture obstacolele care împiedică progresul în acest domeniu. În același timp, recomandarea respectă pe deplin competențele și responsabilitățile statelor membre conform legislației naționale și celei a Uniunii.

               (14)

               În plus, prezenta recomandare încurajează statele membre să exploateze pe deplin instrumentele existente în vederea facilitării mobilității, atât pe cele ale Uniunii, cat și pe cele elaborate în cadrul procesului Bologna, în special Carta europeană a calității pentru mobilitate, Europass (inclusiv „Suplimentul la diplomă”), Youthpass, Cadrul european al calificărilor, Sistemul european de transfer și acumulare de credite (ECTS) și Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET).

               (15)

               Prezenta recomandare furnizează orientările specifice privind chestiuni administrative și instituționale asociate mobilității în scop educațional a tinerilor,

         RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:
   1.   Informare și consiliere privind oportunitățile de mobilitate în scop educațional:

               (a)

               să amelioreze calitatea informării și consilierii oferite privind posibilitățile de mobilitate și de obținere a unei burse la nivel național, regional și local, acestea vizând grupuri specifice de persoane interesate, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii. Statele membre ar trebui să recurgă la metode noi, creative și interactive pentru a disemina informațiile în rândul tinerilor, pentru a comunica și a avea schimburi de idei cu aceștia și cu toate celelalte părți interesate;

               (b)

               să faciliteze accesul tuturor tinerilor la informațiile privind mobilitatea în scop educațional, de exemplu prin portaluri web centralizate și alte servicii web, centre de sprijin (cum ar fi „birourile europene”) și servicii de informare și consultanță. Utilizarea serviciilor bazate pe internet poate fi, de asemenea, utilă. Se recomandă utilizarea rețelei Euroguidance în acest context;

               (c)

               să coopereze cu Comisia pentru a dezvolta în continuare și a actualiza portalul PLOTEUS privind oportunitățile de învățare, în special prin creșterea numărului de resurse de informații naționale pe care cetățenii le pot accesa în mod direct prin intermediul interfeței multilingve PLOTEUS;

               (d)

               să încurajeze agențiile naționale și regionale relevante să se asigure că activitățile pe care le desfășoară sunt integrate în activitățile părților interesate în materie de mobilitate în scop educațional pentru a garanta claritatea, coerența și simplitatea fluxului de informații.

         2.   Motivația de a participa la activitățile de mobilitate transnațională în scop educațional:

               (a)

               să promoveze valoarea adăugată a mobilității în scop educațional în rândul persoanelor interesate, al familiilor acestora, al cadrelor didactice, instructorilor, lucrătorilor din domeniul tineretului, precum și în rândul angajatorilor, din punctul de vedere al împlinirii personale și al dezvoltării competențelor profesionale, lingvistice, sociale și interculturale, a creativității, a cetățeniei active și a viitoarei capacități de inserție profesionale, în special în contextul unei piețe a muncii din ce în ce mai globalizate;

               (b)

               să încurajeze crearea de rețele între toate organizațiile relevante, părțile interesate și alți actori, pentru a asigura o abordare coordonată în vederea motivării tinerilor;

               (c)

               să încurajeze schimburile colegiale între participanții la mobilitate și cei care nu participă încă la mobilitate, în scopul de a spori motivația;

               (d)

               să promoveze o „cultură a mobilității”, de exemplu prin integrarea oportunităților de mobilitate în toate contextele de învățare și prin promovarea unei mai mari recunoașteri sociale a valorii mobilității în scop educațional.

         3.   Pregătirea oportunităților de mobilitate în scop educațional, în special în ceea ce privește cunoașterea limbilor străine și conștientizarea dimensiunii interculturale:

               (a)

               să recunoască importanța învățării limbilor străine și a dobândirii competențelor interculturale începând cu etapele timpurii ale educației, prin încurajarea unei foarte bune pregătiri lingvistice și culturale pentru mobilitate, atât în învățământul general, cât și în cel profesional;

               (b)

               să încurajeze cadrele didactice să utilizeze metode mai inovatoare de predare a limbilor străine, inclusiv cele bazate pe TIC. O atenție specială ar trebui acordată categoriilor dezavantajate de persoane care studiază și nevoilor lor specifice;

               (c)

               să încurajeze dobândirea de competențe digitale de bază de către tineri pentru a garanta că aceștia își pot pregăti mobilitatea în condiții optime și că pot profita, de asemenea, de noile oportunități de mobilitate virtuală, care completează mobilitatea fizică;

               (d)

               să încurajeze dezvoltarea de parteneriate și de schimburi, atât între instituțiile de învățământ, cât și între furnizorii de învățare non-formală, pentru a pregăti mai bine perioadele de mobilitate.

         4.   Chestiuni administrative și instituționale legate de perioadele de studii în străinătate:

               (a)

               să rezolve, acolo unde acest lucru este posibil, aspectele administrative care creează dificultăți în eliberarea vizelor sau a permiselor de ședere pentru resortisanții țărilor terțe care doresc să beneficieze de o posibilitate de învățare într-unul din statele membre;

               (b)

               să reducă, acolo unde acest lucru este posibil, obstacolele administrative în scopul de a promova mobilitatea în scop educațional către și dinspre Uniune. O intensificare a cooperării și parteneriate cu țările terțe, acorduri între autoritățile competente ale statelor membre și acorduri bilaterale între instituții ar facilita mobilitatea în scop educațional între Uniune și alte regiuni ale lumii;

               (c)

               să examineze aspectele care rezultă din diferitele norme juridice de pe teritoriul Uniunii privind minorii care iau parte la programele de mobilitate în scop educațional;

               (d)

               să instituie sisteme bine definite pentru a încuraja ucenicii din primul ciclu de învățământ profesional și tehnic să profite de mobilitatea în scop educațional. Pentru a încuraja mobilitatea în scop educațional a ucenicilor și a tinerilor cercetători, ar trebui ca statele membre să garanteze, în conformitate cu legislația lor națională, un acces corespunzător la protecție în materie de asigurare, standarde de muncă, cerințe de sănătate și siguranță și modalități referitoare la impozitare, securitate socială și pensii;

               (e)

               să încurajeze activ programele de educație și de formare elaborate și oferite împreună cu instituțiile din alte țări;

               (f)

               să integreze oportunități de mobilitate în scop educațional în programul de studii sau de formare, după caz. De asemenea, să ofere oportunități și pentru perioade scurte de mobilitate, ceea ce poate contribui la încurajarea unui număr mai mare de tineri să participe la mobilitate.

         5.   Transferabilitatea burselor și împrumuturilor:
   să promoveze transferabilitatea burselor, împrumuturilor și accesul corespunzător la indemnizațiile de rigoare pentru a încuraja mobilitatea în scop educațional a tinerilor.
   6.   Calitatea mobilității în scop educațional:

               (a)

               să utilizeze cartele de calitate existente, cum ar fi Carta Europeană a Calității pentru Mobilitate și cartele de la nivel național și regional, pentru asigurarea calității mobilității și să promoveze controlul calității pentru fiecare aspect al mobilității;

               (b)

               să încurajeze un dialog continuu și dispoziții clare între instituțiile de origine și gazdă, prin utilizarea unor acorduri de studiu, de exemplu. Să încurajeze recunoașterea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor, transparența procedurilor de selecție, schimburile colegiale și un ajutor structurat pentru participanți;

               (c)

               să încurajeze mecanisme periodice de feedback în urma fiecărei perioade de mobilitate în scop educațional, pentru a garanta calitatea experienței;

               (d)

               să încurajeze programele de mentorat și pe cele de învățare colegială pentru a garanta integrarea participanților la mobilitate în țara sau instituția-gazdă;

               (e)

               să încurajeze oferirea de facilități, de exemplu în ceea ce privește cazarea, masa și transportul, pentru persoanele care învață în străinătate;

               (f)

               să încurajeze oferirea de servicii de consiliere destinate persoanelor care studiază, referitoare la modalitățile prin care aceștia pot utiliza cât mai bine mobilitatea în scop educațional pentru a-și dezvolta cunoștințele, aptitudinile și competențele;

               (g)

               să încurajeze furnizarea de servicii de consiliere destinate participanților la mobilitate, după întoarcerea acestora, privind modul în care își pot folosi competențele dobândite în cursul șederii lor în străinătate. Să acorde ajutor reintegrării după o lungă ședere în străinătate.

         7.   Recunoașterea rezultatelor învățării:

               (a)

               să promoveze punerea în aplicare și utilizarea instrumentelor Uniunii care facilitează transferul și validarea între statele membre a rezultatelor învățării din experiențele de mobilitate. Aceste instrumente ar trebui să beneficieze de o mai bună promovare, în special în rândul angajatorilor;

               (b)

               să îmbunătățească procedurile și ghidurile pentru validarea și recunoașterea atât a învățării nonformale, cât și informale, în scopul de a facilita și mai mult mobilitatea, de exemplu în cadrul voluntariatului și al activităților în domeniul tineretului;

               (c)

               să abordeze chestiunea validării și recunoașterii cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor, de exemplu a competențelor de limbi străine, dobândite în cursul perioadelor de mobilitate în străinătate;

               (d)

               să susțină puncte de contact și să consolideze vizibilitatea acestora, unde persoanele să poată obține informații privind modul în care calificările lor pot fi recunoscute și certificate după întoarcerea din străinătate.

         8.   Categoriile dezavantajate de persoane care studiază:
   să furnizeze categoriilor dezavantajate de persoane care studiază, care pot fi lipsite de oportunități de mobilitate în scop educațional, informații specifice privind programele disponibile și un sprijin adaptat la nevoile lor specifice.
   9.   Parteneriate și finanțare:

               (a)

               să încurajeze parteneriatele pentru mobilitate în scop educațional cu actorii publici și privați care operează la nivel regional și local. Camerele de comerț, asociațiile de întreprinderi, asociațiile din domeniul educației și al formării profesionale și cele profesionale, precum și organizațiile neguvernamentale pot fi parteneri valabili în acest sens. În plus, rețelele de școli, universități și întreprinderi care schimbă informații, noutăți și experiențe ar trebui consolidate;

               (b)

               să încurajeze autoritățile regionale și locale să joace un rol sporit în promovarea mobilității în scop educațional prin dezvoltarea rețelelor existente și prin crearea de noi parteneriate;

               (c)

               să intensifice cooperarea și comunicarea active, inclusiv prin sensibilizarea asupra avantajelor mobilității în scop educațional și prin promovarea acesteia, între sectorul educației și cel al mediului de afaceri, întrucât participarea mediului de afaceri reprezintă un factor important pentru consolidarea mobilității tinerilor, de exemplu prin oferirea de stagii. După caz, să ofere stimulente cum ar fi prime speciale acordate întreprinderilor, în conformitate cu legislația Uniunii și cu legislația națională, pentru a le încuraja să se implice în oferirea de stagii;

               (d)

               să contribuie la coerența și complementaritatea dintre programele naționale și cele ale Uniunii, în scopul creării de sinergii și al îmbunătățirii eficienței programelor de mobilitate.

         10.   Rolul multiplicatorilor:

               (a)

               să încurajeze recurgerea la „multiplicatori”, cum ar fi cadrele didactice, formatorii, familiile, lucrătorii în domeniul tineretului și tinerii care au participat la un program de mobilitate pentru a-i inspira și motiva pe tineri să participe la mobilitate; să încurajeze angajatorii în domeniul educației să recunoască și să aprecieze angajamentul cadrelor didactice, formatorilor și lucrătorilor din domeniul tineretului în favoarea mobilității în scop educațional;

               (b)

               să promoveze și să sprijine oportunitățile de mobilitate în scop educațional ca făcând parte din formarea inițială și din dezvoltarea profesională continuă a celor aflați la conducerea instituțiilor de învățământ, a cadrelor didactice, a instructorilor, a personalului administrativ și a lucrătorilor din domeniul tineretului.

         11.   Monitorizarea progreselor:

               (a)

               să sprijine, în mod voluntar, studii de fezabilitate privind elaborarea unui cadru metodologic pentru monitorizarea progreselor înregistrate în promovarea mobilității în scop educațional și în înlăturarea obstacolelor din calea acesteia, pe baza unui studiu pregătitor realizat de rețeaua Eurydice cu asistența experților din statele membre, care ia pe deplin în considerare sursele existente de date și informații;

               (b)

               să prezinte Comisiei rapoarte privind progresele înregistrate în promovarea mobilității în scop educațional și în înlăturarea obstacolelor din calea acesteia, în cadrul structurilor de raportare ale cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”),

         IA ACT DE INTENȚIA COMISIEI DE A:

               1.

               Asigura – în strânsă cooperare cu statele membre – utilizarea deplină și eficientă a programelor și bugetelor Uniunii, în special în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, cu scopul de a extinde și lărgi posibilitățile de învățare pentru toți tinerii, inclusiv prin luarea în considerare a utilizării fondurilor structurale și de coeziune europene și a Băncii Europene de Investiții (5).

               2.

               Sprijini eforturile statelor membre de a promova mobilitatea în scop educațional, în special prin luarea în considerare a implicațiilor prezentei recomandări pentru următoarea generație de programe ale Uniunii în domeniile educației, formării profesionale și tineretului, și pentru viitorul cadru financiar multianual al Uniunii.

               3.

               Îmbunătăți, în cooperare cu statele membre, cadrul statistic utilizat pentru măsurarea mobilității transnaționale în scop educațional.

               4.

               Studia posibilitatea de a elabora, în strânsă cooperare cu experți din statele membre, un cadru metodologic, la care se face referire în comunicarea Comisiei intitulată Tineretul în mișcare sub denumirea de „tabelă de marcaj a mobilității”, pentru monitorizarea progreselor în promovarea mobilității în scop educațional și în înlăturarea obstacolelor din calea acesteia.

               5.

               Evalua progresele realizate în înlăturarea obstacolelor din calea mobilității în scop educațional după primii patru ani de punere în aplicare a prezentei recomandări.

      Adoptată la Luxemburg, 28 iunie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         FAZEKAS S.

      (1)  JO C 371, 23.12.2000, p. 4.

      (2)  JO L 215, 9.8.2001, p. 30.

      (3)  JO C 255, 22.9.2010, p. 81.

      (4)  JO C 175, 1.7.2009, p. 31.

      (5)  Precum și prin luarea în considerare a posibilității dezvoltării unor noi mijloace de sprijin financiar, inclusiv a unor împrumuturi europene pentru studenți, având în vedere invitația Consiliului către Comisie din Concluziile din noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor.


title: Recomandarea Comisiei din 30 aprilie 2009 de completare a Recomandărilor 2004/913/CE și 2005/162/CE în ceea ce privește regimul de remunerare a directorilor societăților cotate (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               15.5.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 120/28

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 30 aprilie 2009
   de completare a Recomandărilor 2004/913/CE și 2005/162/CE în ceea ce privește regimul de remunerare a directorilor societăților cotate
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2009/385/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211 a doua liniuță,
   întrucât:

               (1)

               La 14 decembrie 2004, Comisia a adoptat Recomandarea 2004/913/CE de încurajare a instituirii unui regim corespunzător de remunerare a directorilor societăților cotate (1), iar la 15 februarie 2005, Recomandarea 2005/162/CE privind rolul directorilor fără funcție executivă și al membrilor consiliului de supraveghere ai societăților cotate și comitetele consiliului de administrație sau de supraveghere (2). Principalele obiective ale acestor recomandări sunt să garanteze transparența practicilor de remunerare, controlul acționarilor asupra politicii de remunerare și asupra remunerării individuale prin divulgarea informațiilor și introducerea unui vot obligatoriu sau consultativ privind situația remunerării și prin aprobarea de către acționari a schemelor de remunerare bazate pe acțiuni, supravegherea neexecutivă efectivă și independentă și acordarea unui rol cel puțin consultativ comitetului de remunerare cu privire la practicile din domeniu.

               (2)

               În urma acestor recomandări rezultă obligația Comisiei de a monitoriza situația, inclusiv în ceea ce privește implementarea și aplicarea principiilor formulate în recomandările respective, precum și de a evalua necesitatea adoptării de noi măsuri. Mai mult, experiența ultimilor ani și mai ales evenimentele recente survenite în contextul crizei financiare au demonstrat că structurile de remunerare au devenit din ce în ce mai complexe, s-au axat prea mult pe realizările pe termen scurt și, în unele cazuri, au condus la remunerări excesive, care nu erau justificate de rezultate.

               (3)

               Deși forma, structura și nivelul remunerării directorilor continuă să fie chestiuni care țin în primul rând de competența societăților, a acționariatului acestora și, dacă este cazul, a reprezentanților salariaților, Comisia consideră că este nevoie să se stabilească principii suplimentare în ceea ce privește structura remunerației directorilor, conform politicii de remunerare a societăților, procesul de determinare a remunerării și controlul desfășurării acestui proces.

               (4)

               Prezenta recomandare nu aduce atingere drepturilor partenerilor sociali în cazul negocierilor colective, acolo unde este cazul.

               (5)

               Este necesar ca regimul existent de remunerare a directorilor societăților cotate să fie consolidat prin aplicarea unor principii complementare celor stabilite prin Recomandările 2004/913/CE și 2005/162/CE.

               (6)

               Structura remunerării directorilor ar trebui să promoveze sustenabilitatea pe termen lung a societății și să garanteze că remunerarea se bazează pe performanță. Prin urmare, componentele variabile ale remunerării ar trebui să fie legate de anumite criterii de performanță predeterminate și măsurabile, printre care și criterii de natură nefinanciară. Se impune stabilirea unor limite în ceea ce privește componentele variabile ale remunerării. Componentele variabile importante ale remunerării ar trebui reportate pentru o anumită perioadă, de exemplu între trei și cinci ani, în funcție de condițiile de performanță. De asemenea, societățile ar trebui să aibă posibilitatea de a revendica componente ale remunerării care au fost plătite pe baza unor date care s-au dovedit a fi în mod evident incorect declarate.

               (7)

               Este necesar să se garanteze că plățile compensatorii acordate la încetarea contractului, așa-numitele „parașute de aur”, nu reprezintă o recompensă pentru eșec și că se respectă scopul principal al acestor plăți, și anume acela de a oferi o plasă de siguranță în cazul încetării premature a contractului. În acest scop, plățile compensatorii ar trebui să se limiteze dinainte la o anumită sumă sau durată, nedepășind în general remunerația anuală pe doi ani (exclusiv pe baza componentei nonvariabile a remunerației anuale) și nu ar trebui să se plătească în cazul în care încetarea contractului a fost determinată de rezultate necorespunzătoare sau dacă directorul părăsește societatea din proprie inițiativă. Aceasta nu împiedică efectuarea plăților compensatorii în cazul încetării premature a contractului ca urmare a schimbărilor intervenite în strategia societății sau în situații de fuziune și/sau preluare.

               (8)

               Schemele în cadrul cărora directorii sunt remunerați în acțiuni, opțiuni pe acțiuni sau orice alt drept de a achiziționa acțiuni sau de a fi remunerați pe baza evoluției prețului acțiunilor ar trebui să fie mai puternic legate de performanță și de crearea de valoare pe termen lung pentru societățile respective. Prin urmare, este necesar să se aplice în cazul acțiunilor o perioadă corespunzătoare pentru dobândirea drepturilor, prin care dobândirea drepturilor să fie supusă unor condiții legate de performanță. Opțiunile pe acțiuni și drepturile de a achiziționa acțiuni sau de a fi remunerat pe baza evoluției prețurilor acțiunilor ar trebui să se exercite pe durata unei perioade corespunzătoare, iar dreptul de a le exercita ar trebui să depindă de îndeplinirea unor condiții de performanță. Pentru a împiedica conflictele de interes în cazul directorilor care dețin acțiuni în cadrul societății, aceștia ar trebui să aibă obligația de a păstra o parte din acțiuni până la sfârșitul mandatului.

               (9)

               Pentru a facilita evaluarea de către acționari a abordării societății cu privire la remunerare și pentru a spori răspunderea societății față de acționari situația remunerării ar trebui să fie clară și ușor de înțeles. De asemenea, este necesar să se facă publice informații legate de structura remunerării.

               (10)

               În scopul sporirii responsabilității, acționarii ar trebui încurajați să participe la adunările generale și să-și folosească în mod avizat drepturile de vot. Mai ales acționarii instituționali ar trebui să-și asume un rol important în contextul garantării responsabilității sporite a consiliilor de administrație în privința aspectelor legate de remunerare.

               (11)

               Comitetele de remunerare, menționate în Recomandarea 2005/162/CE, îndeplinesc un rol important în elaborarea politicii de remunerare a unei societăți, împiedicând apariția conflictelor de interese și supraveghind acțiunile consiliilor (de administrație) în ceea ce privește remunerarea. În vederea consolidării rolului acestor comitete, cel puțin unul dintre membrii acestora ar trebui să aibă cunoștințe în domeniul remunerării.

               (12)

               Consultanții în domeniul remunerării se pot afla în situație de conflict de interese, de exemplu atunci când recomandă comitetului de remunerare anumite practici și măsuri privind remunerarea și oferă în același timp consultanță societății sau directorilor executivi sau directorului general. Este necesar ca aceste comitete de remunerare să fie prudente atunci când angajează consultanți în materie de remunerare, pentru a se asigura că aceștia nu oferă în același timp servicii similare și departamentului de resurse umane, directorilor executivi sau directorului general al societății.

               (13)

               Având în vedere importanța aspectului remunerării directorilor și pentru a spori aplicarea efectivă a cadrului comunitar privind remunerarea directorilor, Comisia intenționează să utilizeze într-o cât mai mare măsură diverse mecanisme de monitorizare, cum ar fi tablourile de bord anuale și evaluările reciproce realizate de statele membre. De asemenea, Comisia intenționează să analizeze posibilitățile de standardizare a informațiilor comunicate referitoare la politica de remunerare a directorilor.

               (14)

               Notificarea măsurilor de către statele membre în conformitate cu prezenta recomandare ar trebui să includă un calendar clar care să le permită societăților să adopte politici de remunerare subordonate principiilor stabilite în prezenta recomandare,

         RECOMANDĂ:

      SECȚIUNEA I

      Domeniul de aplicare și definiții

   1.   Domeniul de aplicare

               1.1.

               Domeniul de aplicare al secțiunii II din prezenta recomandare corespunde domeniului de aplicare al Recomandării 2004/913/CE.
               Domeniul de aplicare al secțiunii III din prezenta recomandare corespunde domeniului de aplicare al Recomandării 2005/162/CE.

               1.2.

               Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că societățile cotate care intră sub incidența Recomandărilor 2004/913/CE și 2005/162/CE țin cont de prezenta recomandare.

         2.   Definiții care vin în completarea celor prevăzute de Recomandările 2004/913/CE și 2005/162/CE:

               2.1.

               „Componente variabile ale remunerării” înseamnă componente ale drepturilor salariale ale directorilor care se acordă pe baza unor criterii de performanță; printre acestea se numără și primele.

               2.2.

               „Plăți compensatorii la încetarea contractului” înseamnă orice plată efectuată în contextul încetării premature a contractelor directorilor executivi sau generali, printre care se numără plăți legate de durata unei perioade de preaviz sau de o clauză de neconcurență inclusă în contract.

      SECȚIUNEA II

      Politica de remunerare

   (Secțiunea II din Recomandarea 2004/913/CE)
   3.   Structura politicii privind remunerarea directorilor

               3.1.

               În cazul în care politica de remunerare include componente variabile ale remunerării, societățile ar trebui să stabilească limite în ceea ce privește componenta sau componentele variabile. Componenta nonvariabilă a remunerării ar trebui să fie suficientă pentru a permite societății să rețină componentele variabile ale remunerării atunci când nu se îndeplinesc criteriile de performanță.

               3.2.

               Acordarea componentelor variabile ale remunerării ar trebui să depindă de criterii de performanță predeterminate și măsurabile.
               Criteriile de performanță ar trebui să promoveze sustenabilitatea societății pe termen lung și să includă criterii de natură nefinanciară pertinente pentru crearea de valoare pe termen lung de către societate, cum ar fi respectarea regulilor și a procedurilor aplicabile.

               3.3.

               Atunci când se acordă o componentă variabilă a remunerării, se impune ca o parte considerabilă a acesteia să fie reportată pentru o perioadă minimă de timp. Partea componentei variabile care face obiectul reportării ar trebui determinată în raport cu ponderea relativă a componentei variabile, prin comparație cu componenta nonvariabilă a remunerării.

               3.4.

               Aranjamentele contractuale cu directorii executivi sau generali ar trebui să includă prevederi care să permită societății să revendice componente variabile ale remunerării care au fost acordate pe baza unor informații care s-au dovedit ulterior a fi în mod evident incorect declarate.

               3.5.

               Plățile compensatorii la încetarea contractului nu ar trebui să depășească o sumă fixă sau un număr determinat de ani de remunerare anuală, care, în general, nu ar trebui să fie mai mare de doi ani pentru componenta nonvariabilă a remunerării sau echivalentul acesteia.
               Plățile compensatorii nu ar trebui efectuate dacă încetarea contractului survine ca urmare a rezultatelor necorespunzătoare.

         4.   Remunerarea bazată pe acțiuni

               4.1.

               Acțiunile nu ar trebui să se atribuie definitiv cel puțin timp de trei ani de la acordarea lor.
               Se impune ca opțiunile pe acțiuni sau orice alte drepturi de a achiziționa acțiuni sau de a fi remunerat pe baza evoluției prețurilor acțiunilor să nu se poată exercita timp de cel puțin trei ani de la acordarea lor.

               4.2.

               Atribuirea definitivă de acțiuni și dreptul de a exercita opțiuni pe acțiuni sau orice alte drepturi de a achiziționa acțiuni și de a fi remunerat pe baza evoluției prețurilor acțiunilor ar trebui să depindă de criterii de performanță predeterminate și măsurabile.

               4.3.

               După atribuirea definitivă, directorii ar trebui să rețină un număr de acțiuni până la sfârșitul mandatului, în funcție de necesitatea de finanțare a costurilor legate de achiziționarea acțiunilor. Numărul de acțiuni reținute ar trebui să fie fix, de exemplu dublul valorii remunerației anuale totale (componentele nonvariabile plus componentele variabile).

               4.4.

               Remunerarea directorilor fără funcții executive sau a membrilor consiliului de supraveghere nu ar trebui să includă opțiuni pe acțiuni.

         5.   Transparența politicii privind remunerarea directorilor

               5.1.

               Situația remunerării, menționată la punctul 3.1 din Recomandarea 2004/913/CE, ar trebui să fie clară și ușor de înțeles.

               5.2.

               Pe lângă informațiile prevăzute la punctul 3.3 din Recomandarea 2004/913/CE, situația remunerării ar trebui să mai includă următoarele:

                           (a)

                           o explicație cu privire la modul în care alegerea criteriilor de performanță sprijină interesele pe termen lung ale societății, în conformitate cu punctul 3.2 din prezenta recomandare;

                           (b)

                           o explicație cu privire la metodele aplicate pentru a determina dacă au fost îndeplinite criteriile de performanță;

                           (c)

                           informații suficiente legate de perioadele de reportare pentru componentele variabile ale remunerării menționate la punctul 3.3 din prezenta recomandare;

                           (d)

                           informații suficiente cu privire la politica de plăți compensatorii la încetarea contractului, conform punctului 3.4 din prezenta recomandare;

                           (e)

                           informații suficiente legate de perioadele care se scurg până la atribuirea definitivă a remunerării bazate pe acțiuni, conform punctului 4.1 din prezenta recomandare;

                           (f)

                           informații suficiente cu privire la politica de reținere a acțiunilor după atribuirea definitivă, conform punctului 4.3 din prezenta recomandare;

                           (g)

                           informații suficiente privind componența grupurilor colegiale din cadrul societăților a căror politică de remunerare a fost analizată în raport cu stabilirea politicii de remunerare a societății respective.

         6.   Votul acționarilor

               6.1.

               Acționarii, în special acționarii instituționali, ar trebui încurajați să participe atunci când este cazul la adunările generale și să-și utilizeze în cunoștință de cauză voturile pentru aspecte legate de remunerarea directorilor, ținând cont în același timp de principiile enunțate în prezenta recomandare, în Recomandarea 2004/913/CE și în Recomandarea 2005/162/CE.

      SECȚIUNEA III

      Comitetul de remunerare

   (punctul 3 din anexa I la Recomandarea 2005/162/CE)
   7.   Înființare și componență

               7.1.

               Cel puțin unul dintre membrii comitetului de remunerare ar trebui să aibă cunoștințe și experiență în domeniul politicii de remunerare.

         8.   Rol

               8.1.

               Comitetul de remunerare ar trebui să revizuiască periodic politica de remunerare a directorilor executivi sau generali, inclusiv politica privind remunerarea bazată pe acțiuni, și implementarea acesteia.

         9.   Mod de funcționare

               9.1.

               În exercitarea funcțiilor sale, Comitetul de remunerare trebuie să dea dovadă de integritate și imparțialitate.

               9.2.

               Atunci când face apel la serviciile unui consultant în vederea obținerii de informații cu privire la standardele pieței în domeniul sistemelor de remunerare, comitetul de remunerare ar trebui să se asigure că acesta nu oferă în același timp servicii de consultanță și departamentului de resurse umane, și directorilor executivi sau generali din cadrul societății.

               9.3.

               În exercitarea funcțiilor sale, comitetul de remunerare ar trebui să se asigure că remunerarea directorilor executivi sau generali este proporțională cu remunerarea altor directori executivi sau generali și a altor salariați din cadrul societății.

               9.4.

               Comitetul de remunerare ar trebui să prezinte rapoarte cu privire la exercitarea funcțiilor sale și să participe în acest scop la adunarea generală anuală.

      SECȚIUNEA IV

      Dispoziții finale

               10.

               Statele membre sunt invitate să ia măsurile necesare pentru promovarea aplicării prezentei recomandări până la 31 decembrie 2009.
               În acest sens, statele membre sunt invitate să organizeze la nivel național consultări cu factorii implicați pe marginea prezentei recomandări și să comunice Comisiei măsurile luate în conformitate cu prezenta recomandare, pentru a permite Comisiei să monitorizeze atent situația și să evalueze pe această bază necesitarea luării de noi măsuri.

               11.

               Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 2009.

            Pentru Comisie

         Siim KALLAS

            Vicepreședinte

      (1)  JO L 385, 29.12.2004, p. 55.

      (2)  JO L 52, 25.2.2005, p. 51.


title: Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 privind descărcarea de gestiune a Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al nouălea FED) pentru exercițiul financiar 2008

text:
               20.2.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 45/16

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 16 februarie 2010
   privind descărcarea de gestiune a Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al nouălea FED) pentru exercițiul financiar 2008
   (2010/103/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Acordul de parteneriat ACP-CE, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 (1), și modificat prin acordul semnat la Luxemburg, la 25 iunie 2005 (2),
   având în vedere Acordul intern (3) privind finanțarea și administrarea asistenței comunitare în temeiul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat ACP-CE, denumit în continuare „Acordul intern”, care instituie, printre altele, cel de al nouălea Fond european de dezvoltare (al nouălea FED), în special articolul 32 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar din 27 martie 2003 aplicabil celui de al nouălea Fond european de dezvoltare (4), în special articolele 96-103,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de al nouălea FED, astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2008, precum și a raportului Curții de Conturi privind exercițiul financiar 2008 însoțit de răspunsurile Comisiei (5),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 32 alineatul (3) din Acordul intern, descărcarea de gestiune pentru gestionarea financiară a celui de al nouălea FED urmează să fie acordată Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de al nouălea FED în decursul exercițiului financiar 2008 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ PRIN PREZENTA ca Parlamentul European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de al nouălea FED pentru exercițiul financiar 2008.

      Adoptată la Bruxelles, 16 februarie 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. SALGADO

      (1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

      (2)  JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

      (3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 355.

      (4)  JO L 83, 1.4.2003, p. 1.

      (5)  JO C 269, 10.11.2009, p. 257.


title: 2014/881/UE: Recomandarea Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind procedura de demonstrare a nivelului de conformitate a liniilor de cale ferată existente cu parametrii de bază ai specificațiilor tehnice de interoperabilitate

text:
               12.12.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 356/520

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 noiembrie 2014
      privind procedura de demonstrare a nivelului de conformitate a liniilor de cale ferată existente cu parametrii de bază ai specificațiilor tehnice de interoperabilitate

         (2014/881/UE)

      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      având în vedere Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (1), în special articolul 30 alineatul (1),
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu secțiunea 7.3.4 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 1299/2014 al Comisiei (2) (STI INF) și cu secțiunea 7.3.4 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 1301/2014 al Comisiei (3) (STI ENE), pentru liniile de cale ferată existente care nu fac obiectul unui proiect care implică reînnoirea sau modernizarea, demonstrarea nivelului de conformitate a acestor linii cu parametrii de bază ai specificațiilor tehnice de interoperabilitate (STI-uri) este voluntară. În mod similar, pentru liniile existente care fac obiectul unor proiecte care nu implică o procedură de verificare „CE”, demonstrarea nivelului de conformitate a acestor linii cu parametrii de bază ai specificațiilor tehnice de interoperabilitate (STI-uri) ar trebui să fie, de asemenea, voluntară.

                  (2)

                  Administratorul infrastructurii ar trebui să fie în măsură, pe bază voluntară, să completeze registrul de infrastructură cu informații privind nivelul de conformitate al liniei existente cu parametrii de bază ai STI-urilor. Ar trebui recomandată o procedură standard care să se utilizeze pentru demonstrarea nivelului de respectare a parametrilor de bază din STI.

                  (3)

                  Anexa la Recomandarea 2011/622/UE a Comisiei (4) se referă la versiunile anterioare ale STI INF și STI ENE și, prin urmare, ar trebui să fie actualizată.

                  (4)

                  În interesul clarității și al simplificării, este preferabil să se înlocuiască Recomandarea 2011/622/UE cu prezenta recomandare a Comisiei.

                  (5)

                  În urma consultării comitetului menționat la articolul 29 din Directiva 2008/57/CE,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

                  1.

                  Procedura menționată în anexă ar trebui utilizată pentru demonstrarea nivelului de conformitate al căilor ferate existente cu parametrii de bază ai specificațiilor tehnice de interoperabilitate.

                  2.

                  Prezenta recomandare înlocuiește Recomandarea 2011/622/UE.

         Adoptată la Bruxelles, 18 noiembrie 2014.

               Pentru Comisie

            Violeta BULC

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 191, 18.7.2008, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1299/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul „infrastructură” al sistemului feroviar din Uniunea Europeană (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

         (3)  Regulamentul (UE) nr. 1301/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul „energie” al sistemului feroviar din Uniune (a se vedea pagina 179 din prezentul Jurnal Oficial).

         (4)  Recomandarea 2011/622/UE a Comisiei din 20 septembrie 2011 privind procedura de demonstrare a nivelului de conformitate a căilor ferate existente cu parametrii de bază ai specificațiilor tehnice de interoperabilitate (JO L 243, 21.9.2011, p. 23).

         ANEXĂ
         1.   Introducere

         1.1.   Domeniul tehnic de aplicare

         Prezenta procedură se referă la următoarele subsisteme ale sistemului feroviar al Uniunii Europene:

                     (a)

                     subsistemul structural „infrastructură”; și

                     (b)

                     subsistemul structural „energie”.

               Acestea sunt incluse în lista de subsisteme din anexa II punctul 1 la Directiva 2008/57/CE.
         1.2.   Domeniul geografic de aplicare

         Domeniul geografic de aplicare a prezentei proceduri este sistemul feroviar al UE definit de Directiva 2008/57/CE.
         1.3.   Definiții

         În sensul prezentei proceduri:

                     (a)

                     „IE” înseamnă infrastructura existentă (instalații fixe) care nu este supusă procedurii de verificare „CE”;

                     (b)

                     „demonstrarea conformității IE” înseamnă verificarea îndeplinirii cerințelor STI-urilor relevante de către parametrii de bază ai unui subsistem și/sau ai unui element al liniilor de cale ferată existente;

                     (c)

                     „certificat de demonstrare IE” este documentul emis de un evaluator independent în urma demonstrării conformității IE;

                     (d)

                     „declarație de demonstrare IE” este documentul emis de un solicitant după primirea certificatului de demonstrare IE.

               2.   Procedura de demonstrare a conformității cu specificațiile tehnice de interoperabilitate pentru liniile existente

         2.1.   Scop

         Următoarea procedură poate fi aplicată pentru a demonstra conformitatea cu STI-urile a instalațiilor fixe existente, fără ca acestea să fie supuse procedurii de verificare „CE”.
         Această procedură nu este obligatorie, însă poate fi folosită în mod voluntar.
         2.2.   Procedură pentru demonstrarea nivelului de conformitate cu parametrii de bază ai STI

         2.2.1.   Procedura pentru demonstrarea nivelului de conformitate cu parametrii de bază ai STI este procedura de demonstrare a conformității IE. În cadrul acestei proceduri, solicitantul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2.2.2, 2.2.3, 2.2.5.2 și 2.2.5.3 și, de asemenea, garantează și declară pe răspunderea sa exclusivă că subsistemul vizat, care a făcut obiectul dispozițiilor de la punctul 2.2.4, îndeplinește cerințele STI-ului (STI-urilor) relevant(e).
         2.2.2.   Solicitantul depune o cerere pentru demonstrarea conformității IE aferentă subsistemului la un evaluator independent ales de el.
         Cererea include:

                     (a)

                     numele și adresa solicitantului și, dacă cererea este depusă de reprezentantul autorizat, numele și adresa acestuia; și

                     (b)

                     documentația tehnică.

               2.2.3.   Documentația tehnică
         2.2.3.1.   Solicitantul întocmește documentația tehnică și o pune la dispoziția evaluatorului independent menționat la punctul 2.2.4. Documentația ar trebui să facă posibilă demonstrarea nivelului de conformitate a subsistemelor existente cu parametrii de bază ai STI-ului (STI-urilor) relevant(e).
         2.2.3.2.   Documentația tehnică conține, ori de câte ori este cazul, următoarele elemente:

                     (a)

                     o descriere generală a subsistemului existent;

                     (b)

                     documentele necesare pentru întocmirea dosarului tehnic;

                     (c)

                     o listă a standardelor armonizate și/sau a altor specificații tehnice relevante ale căror trimiteri au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și/sau a specificațiilor tehnice naționale care sunt notificate în temeiul articolului 17 alineatul (3) din Directiva 2008/57/CE, aplicate integral sau parțial, precum și descrierea soluțiilor adoptate pentru a îndeplini cerințele STI-ului (STI-urilor) relevant(e) în cazul în care nu s-au aplicat standardele armonizate sau naționale respective. Dacă standardele armonizate sau naționale au fost aplicate parțial, documentația tehnică precizează părțile care au fost aplicate;

                     (d)

                     condițiile de folosire a subsistemului (restricții de distanță sau de durată de funcționare, limite de uzură etc.);

                     (e)

                     descrierile și explicațiile necesare pentru a înțelege exploatarea și întreținerea subsistemului;

                     (f)

                     condițiile de întreținere și documentația tehnică privind întreținerea subsistemului;

                     (g)

                     orice cerințe tehnice specificate în STI-ul (STI-urile) relevant(e) care trebuie luate în considerare în cursul întreținerii sau exploatării subsistemului;

                     (h)

                     orice alte dovezi tehnice relevante care demonstrează că verificările sau încercările anterioare au fost realizate cu succes, în condiții similare, de către organisme competente.

               2.2.3.3.   Solicitantul păstrează documentația tehnică la dispoziția autorităților naționale relevante pe toată durata de funcționare a subsistemului.
         2.2.4.   Procedura pentru demonstrarea nivelului de conformitate cu parametrii de bază ai STI.
         2.2.4.1.   Evaluatorul independent ales de solicitant ține seama de dovezile examinărilor, verificărilor sau încercărilor efectuate de alte organisme sau de către solicitant.
         2.2.4.2.   Dovezile adunate de evaluatorul independent ar trebui să fie adecvate și suficiente pentru a demonstra nivelul de conformitate cu cerințele STI-ului (STI-urilor) relevant(e), precum și efectuarea tuturor verificărilor și încercărilor necesare relevante.
         2.2.4.3.   Dacă subsistemul existent îndeplinește cerințele STI-ului (STI-urilor) relevant(e), evaluatorul independent poate elibera un certificat de demonstrare IE.
         2.2.5.   Declarația de demonstrare IE
         2.2.5.1.   Solicitantul întocmește o declarație scrisă de demonstrare IE pentru subsistemul respectiv și o păstrează pe toată durata de funcționare a subsistemului. Declarația de demonstrare IE identifică subsistemul pentru care a fost întocmită.
         2.2.5.2.   Declarația de demonstrare IE și documentele însoțitoare sunt întocmite în conformitate cu capitolul 2.5 al prezentei proceduri.
         2.2.5.3.   O copie a declarației de demonstrare IE este pusă la dispoziția autorităților relevante, la cerere.
         2.2.6.   Dosarul tehnic
         2.2.6.1.   Evaluatorul independent este responsabil cu întocmirea dosarului tehnic care însoțește declarația de demonstrare IE.
         2.2.6.2.   Dosarul tehnic care însoțește declarația de demonstrare IE este prezentat solicitantului.
         2.2.6.3.   Solicitantul păstrează o copie a dosarului tehnic pe toată durata de funcționare a subsistemului; o copie a dosarului tehnic se trimite, la cerere, oricărui alt stat membru.
         2.3.   Caracteristici de verificat

         Caracteristicile care trebuie verificate la aplicarea procedurii de demonstrare a nivelului de conformitate cu parametrii de bază ai STI sunt prevăzute în:

                     —

                     tabelul 1 pentru subsistemul „infrastructură”; și

                     —

                     tabelul 2 pentru subsistemul „energie”.

            Tabelul 1

            Evaluarea subsistemului „infrastructură” pentru demonstrarea conformității IE

                     Caracteristici de verificat (STI INF)

                     Linie existentă care nu face obiectul verificării CE

                     Proceduri speciale de evaluare

                     1

                     2

                     Gabaritul de liberă trecere (4.2.3.1)

                     X

                     6.2.4.1

                     Distanța dintre axele firelor de cale ferată (4.2.3.2)

                     X

                     6.2.4.2

                     Declivitățile maxime (4.2.3.3)

                     X

                     Raza minimă a curbei orizontale (4.2.3.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Raza minimă a curbei verticale (4.2.3.5)

                     X

                     6.2.4.4

                     Ecartamentul nominal al căii ferate (4.2.4.1)

                     X

                     6.2.4.3

                     Supraînălțarea (4.2.4.2)

                     X

                     6.2.4.4

                     Insuficiența de supraînălțare (4.2.4.3)

                     X

                     6.2.4.4
                     6.2.4.5

                     Modificarea bruscă a insuficienței de supraînălțare (4.2.4.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Conicitatea echivalentă (4.2.4.5)

                     X

                     6.2.4.6

                     Profilul capului de șină pentru linia curentă (4.2.4.6)

                     nu se aplică

                     6.2.4.7

                     Înclinația liniei (4.2.4.7)

                     X

                     Geometria constructivă a aparatelor de cale (4.2.5.1)

                     X

                     6.2.4.8

                     Utilizarea aparatelor de cale cu inimă mobilă (4.2.5.2)

                     X

                     6.2.4.8

                     Lacuna maximă în traversare a încrucișărilor duble fixe (4.2.5.3)

                     X

                     6.2.4.8

                     Rezistența liniei la sarcini verticale (4.2.6.1)

                     X

                     6.2.5

                     Rezistența liniei la sarcini longitudinale (4.2.6.2)

                     X

                     6.2.5

                     Rezistența liniei la sarcini laterale (4.2.6.3)

                     X

                     6.2.5

                     Rezistența podurilor noi la sarcinile traficului (4.2.7.1)

                     nu se aplică

                     Sarcina verticală echivalentă pentru terasamente noi și efecte de presiune a solului (4.2.7.2)

                     nu se aplică

                     Rezistența structurilor noi situate deasupra liniilor sau adiacent acestora (4.2.7.3)

                     nu se aplică

                     Rezistența podurilor și a terasamentelor existente la sarcinile traficului (4.2.7.4)

                     X

                     6.2.4.10

                     Limita de intervenție imediată pentru aliniere (4.2.8.1)

                     nu se aplică

                     Limita de intervenție imediată pentru nivelmentul longitudinal (4.2.8.2)

                     nu se aplică

                     Limita de intervenție imediată pentru deformarea liniei (4.2.8.3)

                     nu se aplică

                     Limita de intervenție imediată pentru ecartamentul liniei ca defect izolat (4.2.8.4)

                     nu se aplică

                     Limita de intervenție imediată pentru supraînălțare (4.2.8.5)

                     nu se aplică

                     Limita de intervenție imediată pentru aparatele de cale (4.2.8.6)

                     nu se aplică

                     Lungimea utilă a peroanelor (4.2.9.1)

                     X

                     Înălțimea peroanelor (4.2.9.2)

                     X

                     Distanța peron-tren (4.2.9.3)

                     X

                     6.2.4.11

                     Configurația liniilor de-a lungul peroanelor (4.2.9.4)

                     X

                     Variația maximă de presiune în tuneluri (4.2.10.1)

                     X

                     6.2.4.12

                     Efectul vânturilor laterale (4.2.10.2)

                     X

                     6.2.4.13

                     Proiectarea balastului (4.2.10.3)

                     Punct deschis

                     Indicatoare de localizare (4.2.11.1)

                     X

                     Conicitatea echivalentă în exploatare (4.2.11.2)

                     nu se aplică

                     Sistemul de evacuare a toaletelor (4.2.12.2)

                     X

                     6.2.4.14

                     Instalații de curățare exterioară a trenurilor (4.2.12.3)

                     X

                     6.2.4.14

                     Realimentarea cu apă (4.2.12.4)

                     X

                     6.2.4.14

                     Realimentarea cu combustibil (4.2.12.5)

                     X

                     6.2.4.14

                     Alimentarea cu energie electrică de la sol (4.2.12.6)

                     X

                     6.2.4.14

                     Aplicarea elementelor constitutive de interoperabilitate

                     nu se aplică

            Tabelul 2

            Evaluarea subsistemului „energie” pentru demonstrarea conformității IE

                     Caracteristici de verificat (STI ENE)

                     Linie existentă care nu face obiectul verificării CE

                     Proceduri speciale de evaluare

                     1

                     2

                     Tensiune și frecvență (4.2.3)

                     X

                     Parametri legați de performanța sistemului de alimentare (4.2.4)

                     X

                     6.2.4.1

                     Capacitatea de curent, sisteme c.c., trenuri în staționare (4.2.5)

                     X

                     6.1.4.2

                     Frânare cu recuperarea energiei (4.2.6)

                     X

                     6.2.4.2

                     Măsuri de coordonare a protecției electrice (4.2.7)

                     X

                     6.2.4.3

                     Armonici și efecte dinamice pentru sisteme de alimentare cu energie electrică de tracțiune de curent alternativ (4.2.8)

                     X

                     6.2.4.4

                     Geometria liniei aeriene de contact (4.2.9)

                     X

                     Gabaritul pantografului (4.2.10)

                     X

                     Forța medie de contact (4.2.11)

                     X

                     Comportamentul dinamic și calitatea captării curentului (4.2.12)

                     X

                     6.1.4.1, 6.2.4.5

                     Spațierea pantografelor pentru proiectarea liniei aeriene de contact (4.2.13)

                     X

                     Materialul liniei de contact (4.2.14)

                     X

                     Sectoare de separare a fazelor (4.2.15)

                     X

                     Sectoare de separare a sistemelor (4.2.16)

                     X

                     Măsuri de protecție împotriva șocurilor electrice (4.2.18)

                     X

                     6.2.4.6

                     Norme de întreținere (4.5)

                     X

                     6.2.4.7

               2.4.   Cerințe privind evaluatorul independent

         2.4.1.   Un evaluator independent ales de solicitant realizează demonstrația de conformitate IE pentru liniile existente. Evaluatorul independent poate fi o entitate externă sau o parte internă a administratorului de infrastructură.
         2.4.2.   În ceea ce privește infrastructura feroviară, un evaluator independent dispune de:

                     (a)

                     o pregătire tehnică adecvată;

                     (b)

                     un nivel satisfăcător de cunoaștere a cerințelor privind evaluarea și suficientă experiență în efectuarea încercărilor pe care le presupune evaluarea; și

                     (c)

                     capacitatea de a întocmi certificatele de demonstrare IE și documentele tehnice care constituie evidențele oficiale ale evaluărilor realizate.

               2.4.3.   Un evaluator independent care este o parte internă a administratorului de infrastructură ar trebui să îndeplinească următoarele cerințe:

                     (a)

                     evaluatorul și personalul acestuia pot fi identificați din punct de vedere organizațional și dispun de metode de raportare care le asigură imparțialitatea;

                     (b)

                     nici evaluatorul, nici personalul acestuia nu pot fi trași la răspundere pentru exploatarea sau întreținerea produselor pe care le evaluează și nu se pot angaja în nicio activitate care ar putea intra în conflict cu imparțialitatea sau cu integritatea lor în legătură cu activitățile de evaluare.

               2.5.   Declarație de demonstrare

         2.5.1.   Declarația de demonstrare IE și documentele însoțitoare sunt datate și semnate.
         2.5.2.   Declarația este redactată în aceeași limbă ca și dosarul tehnic și conține următoarele:

                     (a)

                     trimiteri la procedura de demonstrare a conformității cu specificațiile tehnice de interoperabilitate pentru liniile existente;

                     (b)

                     denumirea comercială și adresa completă ale solicitantului sau ale reprezentantului său autorizat cu sediul în UE (în cazul reprezentantului, a se indica de asemenea denumirea comercială a solicitantului);

                     (c)

                     o scurtă descriere a subsistemului;

                     (d)

                     numele și adresa evaluatorului independent care a realizat demonstrarea conformității IE;

                     (e)

                     trimiteri la documentele pe care le conține dosarul tehnic;

                     (f)

                     toate dispozițiile aplicabile, fie provizorii, fie definitive, pe care trebuie să le respecte subsistemele, în special orice restricții sau condiții de exploatare;

                     (g)

                     dacă este provizorie, durata de valabilitate a declarației de demonstrare IE;

                     (h)

                     identitatea semnatarului.


title: Recomandarea (UE) 2015/1029 a Consiliului din 19 iunie 2015 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din Regatul Unit

text:
               30.6.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 163/55

         RECOMANDAREA (UE) 2015/1029 A CONSILIULUI
   din 19 iunie 2015
   în vederea încetării situației de deficit public excesiv din Regatul Unit
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)

               În temeiul punctului 4 din Protocolul nr. 15 privind anumite dispoziții referitoare la Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, obligația de la articolul 126 alineatul (1) din TFUE referitoare la evitarea deficitelor publice generale excesive nu se aplică Regatului Unit decât în situația în care adoptă moneda euro. La punctul 5 din protocol se prevede că Regatul Unit va depune eforturi în vederea evitării unui deficit public excesiv.

               (3)

               Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide, ca mijloc de consolidare a condițiilor necesare pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și sustenabilă care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (4)

               La 8 iulie 2008, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Regatul Unit a existat un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până cel târziu în exercițiul financiar 2009-2010, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (1), (2).

               (5)

               În conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a decis, la 27 aprilie 2009, că Regatul Unit nu a luat măsuri ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2008 (3). La 2 decembrie 2009, Consiliul a emis recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, recomandând Regatului Unit să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2014-2015. La 6 iulie 2010, Comisia a concluzionat că, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2010, Regatul Unit a luat măsuri eficace în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 și, prin urmare, a considerat că, la momentul respectiv, nu era necesară nicio altă măsură în cadrul procedurii de deficit excesiv.

               (6)

               La 19 iunie 2015, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE, Consiliul a stabilit că Regatul Unit nu a luat măsuri eficace în perioada 2010-2011 până în 2014-2015 ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009.

               (7)

               În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul are obligația de a adresa recomandări statului membru în cauză cu scopul de a pune capăt situației de deficit excesiv într-un anumit termen. Recomandarea urmează să stabilească un termen maxim de șase luni pentru luarea unor măsuri eficace de către statul membru în cauză în vederea corectării deficitului excesiv. În plus, într-o recomandare vizând corectarea unui deficit excesiv, Consiliul urmează să solicite atingerea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la baza recomandării, corespund unei ameliorări anuale minime a soldului structural, adică a soldului ajustat ciclic excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință.

               (8)

               Versiunea actualizată a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015 (4) estimează o creștere a PIB-ului real de 2,4 % în 2015-2016 și de 2,1 % în 2016-2017, după o creștere de 2,8 % în 2014-2015 (5). Cele mai importante contribuții la creștere, în ambii ani, provin din cererea internă. Se estimează că consumul privat își va relua creșterea în viitorul previzibil, întrucât creșterea salariului nominal se accelerează, iar inflația rămâne la valori mici. Inflația a scăzut rapid, de la un vârf de 5,2 % în septembrie 2011, la 0,1 % în primul trimestru al anului 2015. Se estimează că aceasta va crește la 1,1 % în ultimul trimestru al anului 2015, estimarea anuală fiind de 0,4 %, până la valoarea de 1,6 % în 2016. Se estimează că investițiile vor scădea ușor începând cu 2014, dar ar trebui să rămână relativ semnificative, pe baza unor condiții de creditare favorabile, a unor profituri sănătoase ale întreprinderilor și a unei cereri puternice. Se prevede că sectorul extern va continua să contribuie în mod negativ la creșterea economică, dar într-o mai mică măsură, în timp ce perspectiva pentru zona euro, cel mai mare partener comercial al Regatului Unit, se îmbunătățește. Nivelul de ocupare a forței de muncă a fost semnificativ și se estimează că rata șomajului va scădea la 5,4 % în 2015, iar apoi la 5,3 % în 2016.

               (9)

               Deficitul public general a scăzut de la un vârf de 10,9 % din PIB în 2009-2010 la 5,2 % din PIB în 2014-2015. Soldul structural a fost redus de la 8 % din PIB la 4,7 % din PIB în aceeași perioadă. Îmbunătățirea anuală medie a efortului structural a fost de 0,7 % în perioada cuprinsă între 2010-2011 și 2014-2015. După ajustarea efectuată pentru a se ține cont de impactul revizuirilor asupra creșterii potențiale a PIB între previziunea actuală și cea care a stat la baza Recomandării Consiliului din 2 decembrie 2009, precum și de impactul evoluției veniturilor în raport cu elasticitățile standard ale creșterii PIB-ului, efortul structural ajustat anual mediu în perioada respectivă este estimat la 1,1 % din PIB. Marea majoritate a măsurilor pentru planul de consolidare au fost prevăzute în bugetul de urgență din iunie 2010, reprezentând 2,5 % din PIB în perioada 2010-2011 până în 2014-2015. Puțin peste un sfert dintre acestea au fost măsuri de impozitare, reducerile cheltuielilor reprezentând restul de trei sferturi. Restul de consolidare fiscală, în valoare de aproximativ 1 % din PIB, a fost pusă în aplicare prin intermediul a două anunțuri fiscale înainte de bugetul din iunie 2010 și de bugetele ulterioare și a situațiilor de toamnă până în noiembrie 2014. Au existat unele transferuri între cheltuielile curente și cheltuielile de capital, iar perioada de consolidare a fost prelungită până în 2018-2019.

               (10)

               Datoria brută publică generală a crescut de la 42,7 % din PIB în 2007-2008 la 88,4 % în 2014-2015, din 2009-2010 menținându-se continuu peste valoarea de referință din tratat. Dinamica deficitului primar și a intervențiilor în sectorul financiar, prin care s-au naționalizat efectiv două bănci, a contribuit la această creștere a datoriei. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că ponderea datoriei în PIB va crește ușor în continuare. În același timp, elementele extrabilanțiere corespunzătoare intervențiilor în sectorul financiar ar putea avea un efect pozitiv asupra evoluției viitoare a datoriei.

               (11)

               Întrucât deficitul global în 2014-2015 a fost de 5,2 % din PIB, Regatul Unit nu a corectat deficitul excesiv până la termenul prevăzut în Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Aceasta s-a datorat lipsei unor acțiuni suficiente, împreună cu o poziție inițială de creștere mult mai puțin favorabilă, în condițiile în care revizuirile au redus creșterea PIB-ului cu 1 punct procentual în 2008-2009, la – 2,3 %. O recomandare revizuită adresată Regatului Unit în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE prin care se stabilește un nou termen de corectare a deficitului excesiv este justificată în conformitate cu normele Pactului de stabilitate și de creștere.

               (12)

               În contextul incertitudinilor privind evoluțiile economice și bugetare, obiectivul bugetar recomandat pentru ultimul an din perioada de corectare ar trebui să fie stabilit la un nivel ceva mai mic decât valoarea de referință din tratat, pentru a garanta o realizare efectivă și durabilă a corecției în termenul prevăzut.

               (13)

               Acordarea unui an suplimentar Regatului Unit, care constituie regula generală în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ar fi o măsură prea împovărătoare pentru Regatul Unit, deoarece aceasta ar implica o ajustare a deficitului global de 2,2 % din PIB. O astfel de ajustare în 2015-2016 ar putea afecta în mod semnificativ recenta reluare a creșterii salariului real și, prin urmare, ar avea consecințe negative asupra creșterii economice. De asemenea, ea va necesita punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare într-o perioadă de timp foarte scurtă. Pe baza previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2015, o astfel de ajustare ar avea un impact negativ considerabil asupra creșterii economice. Prin urmare, se consideră oportun să se amâne cu doi ani termenul acordat Regatului Unit pentru a pune capăt situației sale de deficit excesiv.

               (14)

               Acordarea a doi ani suplimentari pentru corectarea deficitului excesiv ar implica atingerea unor obiective intermediare ale deficitului global de 4,1 % din PIB în 20152016 și de 2,7 % din PIB în 2016-2017. Îmbunătățirea subiacentă a soldului bugetar structural pe care o implică aceste obiective este de 0,5 % din PIB și de, respectiv, 1,1 % din PIB. Scenariul de bază din previziunile actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2015 include măsuri discreționare anunțate anterior reprezentând 1,4 % din PIB în 2015-2016 și 2016-2017, din care aproximativ trei sferturi sunt reduceri ale cheltuielilor. Această metodă de ajustare oferă o marjă de siguranță suficientă în raport cu valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB și este considerată a fi cel mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, permițând în același timp realizarea îmbunătățirii structurale anuale minime necesare de 0,5 % din PIB. Pentru a atinge aceste obiective, Regatul Unit trebuie să pună în aplicare integral și la timp măsurile anunțate până la bugetul din 2015 și inclusiv în acesta, fiind necesar ca orice modificare a planurilor actuale să fie neutră din punct de vedere fiscal; în cazul respectiv, nu va fi necesară nicio altă măsură decât cele deja anunțate,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Regatul Unit ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cel târziu până în 2016-2017.

               2.

               Regatul Unit ar trebui să atingă un deficit global de 4,1 % din PIB în 2015-2016 și de 2,7 % din PIB în 2016-2017, ceea ar trebui să corespundă realizării unei îmbunătățiri a soldului structural de 0,5 % din PIB în 2015-2016 și de 1,1 % din PIB în 2016-2017, pe baza previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2015.

               3.

               Regatul Unit ar trebui să pună în aplicare integral toate măsurile de consolidare incluse în toate bugetele și situațiile de toamnă până la bugetul din 2015 și inclusiv în acesta, pentru a realiza efortul structural recomandat, fiind necesar ca orice modificare să fie neutră din punct de vedere fiscal în raport cu planurile actuale. Regatul Unit ar trebui să detalieze mai mult reducerile de cheltuieli din viitoarea analiză a cheltuielilor. Aceste măsuri sunt necesare pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2016-2017.

               4.

               Regatul Unit ar trebui să accelereze reducerea deficitului global în 2015-2016 și în 2016-2017, în cazul în care condițiile economice, financiare sau bugetare se dovedesc a fi mai bune decât se estimează în prezent. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii. În particular, ar trebui evitate reducerile suplimentare ale cheltuielilor de capital.

               5.

               Consiliul stabilește termenul de 15 octombrie 2015 pentru ca Regatul Unit (i) să ia măsuri eficace; și (ii) în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, să raporteze în detaliu strategia de consolidare avută în vedere pentru atingerea obiectivelor.

         În plus, autoritățile din Regatul Unit ar trebui (i) să respecte obligația de a stabili un obiectiv bugetar pe termen mediu, astfel cum prevede Pactul de stabilitate și de creștere; și (ii) să pună în aplicare reformele planificate, inclusiv creșterea vârstei de pensionare, pentru a contribui la consolidarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.
   În final, pentru a asigura succesul strategiei de consolidare fiscală, va fi, de asemenea, important ca aceasta să fie sprijinită prin reforme structurale cuprinzătoare, în concordanță cu recomandările Consiliului adresate Regatului Unit în contextul semestrului european și în particular cu cele legate de componenta preventivă a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice.
   Prezenta recomandare se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

      Adoptată la Luxemburg, 19 iunie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. REIRS

      (1)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

      (2)  Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv vizând Regatul Unit pot fi consultate la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (3)  Decizia 2009/409/CE a Consiliului din 27 aprilie 2009 de stabilire, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din tratat, dacă Regatul Unit a luat măsuri eficiente în urma recomandării Consiliului din 8 iulie 2008 în temeiul articolului 104 alineatul (7) (JO L 132, 29.5.2009, p. 11).

      (4)  Creșterea PIB-ului în primul trimestru al anului 2015 a fost publicată după finalizarea previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015; în consecință, actuala evaluare a acțiunii eficace este bazată pe o previziune actualizată.

      (5)  Previziunile din primăvară publicate prezintă doar cifre corespunzătoare unui an calendaristic. Valorile pentru exercițiile financiare sunt calculate pe baza profilului trimestrial din previziunile publicate.