               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 513 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Respectiva recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la data de 21 martie 2017
                  6
               .

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Letonia ar trebui să asigure în timp util punerea în aplicare integrală a recomandării pentru zona euro, care se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Letoniei din 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Letonia în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 20 aprilie 2017, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  8
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  9
               .

               (6)Letonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2017, guvernul prevede că soldul global se va deteriora de la echilibrul atins în 2016 la un deficit de 0,8 % din PIB în 2017 și de 1,6 % din PIB în 2018, ca rezultat al unei reforme fiscale semnificative, urmând să se îmbunătățească în 2020, când deficitul va fi de 0,5 % din PIB. În Programul de stabilitate se estimează că soldul structural se va deteriora de la 0,2 % din PIB în 2016 la -1,7 % din PIB în 2018, urmând ca în 2020 să ajungă la -0,8 % din PIB. Această traiectorie corespunde obiectivului pe termen mediu al unui deficit structural de 1 % din PIB și respectă abaterile permise, bazate pe reforma pensiilor și pe clauza referitoare la sectorul asistenței medicale din reforma structurală. Se estimează că soldul structural recalculat
                  10
                va crește de la -1,9 % din PIB în 2017 la -2,3 % din PIB în 2018, urmând să scadă la -0,2 % din PIB în 2020. Conform Programului de stabilitate, ponderea datoriei publice din PIB urmează să se mențină la aproximativ 40 % din PIB. Proiecțiile din program referitoare la creșterea PIB-ului concordă în linii mari cu previziunile Comisiei pentru 2017, dar par vădit favorabile pentru 2018.

               (7)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Letoniei să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017 se limitează la marjele permise pentru reforma sistemică a pensiilor și reforma structurală majoră a sectorului asistenței medicale. Ținându-se cont de aceste marje, valoarea maximă permisă a deteriorării soldului structural ar fi de 1,0 % din PIB în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, Letonia ar trebui să poată respecta cerința respectivă în 2017. În 2018, Letonia ar trebui să își atingă obiectivul pe termen mediu, ținând cont de marjele pentru realizarea reformei sistemice a pensiilor, permise pentru 2016, și de marjele pentru reforma structurală, permise pentru 2017, întrucât abaterile temporare sunt reportate pe o perioadă de trei ani, ceea ce ar corespunde, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, unei rate maxime de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  11
                de 6,0 % în 2018, aferentă unei deteriorări a soldului structural de 0,3 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca Letonia să înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. În ansamblu, Consiliul este de părere că vor fi necesare măsuri suplimentare începând cu 2018 pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere.

               (8)Inegalitatea veniturilor este ridicată în Letonia. Raportul dintre veniturile celor mai bogate 20 % dintre gospodării și veniturile celor mai sărace 20 % dintre gospodării era de 6,5 în 2015, numărându-se astfel printre cele mai ridicate din UE, în ciuda unei ușoare scăderi observate în 2016. Diferența dintre inegalitatea veniturilor înainte și după impozite și transferuri sociale este printre cele mai mici din UE. Sistemul fiscal al Letoniei este mai puțin progresiv decât în alte state membre ale UE, fiind astfel unul dintre factorii gradului ridicat de inegalitate și de sărăcie a persoanelor încadrate în muncă. Sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri salariale scăzute este una dintre cele mai ridicate din UE, iar potențialul de realizare de venituri din taxe mai puțin defavorabile pentru creștere nu este valorificat îndeajuns. Întrucât veniturile din taxe reprezintă un procent scăzut din PIB, resursele pentru furnizarea durabilă a serviciilor publice sunt limitate. În ciuda câtorva progrese înregistrate în ceea ce privește combaterea evaziunii fiscale, respectarea obligațiilor fiscale continuă să fie o provocare majoră. În Programul de stabilitate s-a anunțat introducerea unei reforme fiscale. Printre măsurile principale se numără reducerea ratei standard a impozitului pe veniturile personale de la 23 % la 20 %, majorarea alocației de bază diferențiate în funcție de venit, introducerea unei rate a impozitului pe profit al întreprinderilor de 0 % în cazul reinvestirii profitului și alinierea ratelor de impozit pe capital la 20 %. Reforma constituie un răspuns la recomandarea specifică țării, prin faptul că se reduce sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri scăzute. Cu toate acestea, reforma fiscală este limitată în ceea ce privește deplasarea sarcinii fiscale spre surse mai puține defavorabile pentru creștere și realizarea obiectivului de politică declarat de majorare a ponderii din PIB a veniturilor fiscale.

               (9)Lipsurile plaselor esențiale de siguranță socială contribuie la gradul mare de sărăcie și inegalitate, inclusiv pentru persoanele cu handicap și cele în vârstă. Ratele de sărăcie în rândul persoanelor cu handicap se numără printre cele mai ridicate din Europa. Întrucât prezintă un grad scăzut de adecvare, prestațiile de asistență socială – care nu au cunoscut nicio îmbunătățire din 2009 – și pensiile nu asigură o protecție eficace împotriva sărăciei și a excluziunii sociale. Lipsa unei reforme a venitului minim – anunțată în 2014, dar nerealizată până în prezent – afectează cele mai sărace gospodării, chiar dacă sunt în curs de pregătire planuri de sprijin pe termen mediu pentru venitul minim.

               (10)În contextul diminuării forței de muncă, ocuparea forței de muncă prezintă o creștere slabă, iar șomajul cunoaște doar o scădere lentă. Perspectivele de angajare sunt mai bune în centrele de activitate economică și pentru lucrătorii înalt calificați, în timp ce șomajul este mai răspândit în rândul persoanelor slab calificate și al persoanelor din mediul rural. În acest context, actualizarea competențelor forței de muncă va contribui la rezolvarea problemelor respective. Se observă însă că, deși formarea profesională a devenit mai atractivă, reforma programei de învățământ, prin care învățământul este aliniat la cerințele actuale de calificări, înregistrează progrese limitate. Cadrul normativ al învățării la locul de muncă a fost deja instituit și se asigură participarea activă a partenerilor sociali și a întreprinderilor la punerea sa în aplicare. De asemenea, implicarea șomerilor în măsurile active de ocupare este mai scăzută decât în majoritatea celorlalte state membre ale UE, dar pentru ameliorarea acestei situații au fost luate măsuri care merită să fie continuate. Rata de participare la programe de învățare pe tot parcursul vieții continuă să fie scăzută.

               (11)În ciuda faptului că autoritățile din Letonia au demarat cu succes niște reforme relevante ale sistemului de sănătate, accesul la sănătate este limitat de sumele mari plătite direct de către pacienți, de listele lungi de așteptare, de nivelul scăzut al cheltuielilor publice și de alocarea ineficientă a serviciilor. Întrucât pentru cheltuielile publice sunt fixate cote, tratamentele sunt furnizate cu întârziere, iar pacienții trebuie fie să aștepte mult, fie să plătească direct pentru serviciul solicitat, consecința fiind că o parte din populație nu primește asistența medicală de care are nevoie. S-au întreprins primele măsuri pentru reformarea sistemului de asigurare a calității, iar rezultatele pentru pacienți și populație ar trebui să se îmbunătățească pe măsură ce se înregistrează progrese. Se observă anumite progrese în ceea ce privește sporirea eficienței sistemului de sănătate, dar este necesar ca sectorul spitalicesc să fie raționalizat într-o mai mare măsură, ca accesul populației la asistență medicală ambulatorie și primară să fie îmbunătățit și ca legătura dintre sumele alocate din buget și calitatea și costurile serviciilor să devină mai eficientă.

               (12)Autoritățile din Letonia tind să recurgă cu regularitate la procedurile de achiziții publice pentru achizițiile din sectorul sănătății, dar noi sporuri de eficiență ar putea fi obținute dacă s-ar utiliza cu regularitate achizițiile publice electronice și achizițiile centralizate, ceea ce ar spori transparența și eficiența cheltuielilor publice.

               (13)Calitatea insuficientă a cadrului normativ și gradul scăzut de eficiență și eficacitate a administrației publice au un impact negativ asupra mediului de afaceri. În 2016, guvernul a prezentat un plan ambițios de reformă pentru un sector public mai flexibil și mai profesionist, prin care se vizează sporirea eficienței prin reduceri de personal și prin centralizarea funcțiilor auxiliare, promovarea salarizării bazate pe rezultate și sporirea transparenței. Planul se limitează la administrația centrală, deși s-ar putea obține sporuri semnificative de eficiență și la nivel municipal.

               (14)Corupția continuă să stânjenească mediul de afaceri din Letonia, iar sistemul de prevenire a conflictelor de interese continuă să fie rigid și formalist, nefiind efectuate verificări suficiente. Deși reforma sistemului de insolvență este în mare parte finalizată, modul în care este efectiv pusă în practică trebuie să fie monitorizat atent, pentru a se mări numărul de restructurări și ratele de recuperare a activelor, care se mențin scăzute.

               (15)Pentru consolidarea institutelor de cercetare și pentru sporirea calității și a relevanței rezultatelor acestora, în ultimii trei ani au fost introduse reforme de mare anvergură în domeniul învățământului superior și al cercetării publice. Cu toate acestea, guvernanța și structura organizatorică a fondurilor pentru cercetare publică din Letonia continuă să fie ineficiente, funcțiile de finanțare fiind dispersate la mai multe instituții. Finanțarea ineficientă a cercetării publice este unul dintre factorii care stau la baza rezultatelor foarte slabe pe plan științific, a lipsei de resurse umane calificate atât în sectorul public, cât și în cel privat și a nivelurilor scăzute de cooperare între sectorul public și cel privat. Intensitatea cercetării și dezvoltării din mediul privat al Letoniei continuă să fie una dintre cele mai scăzute din UE.

               (16)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Letoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (17)Consiliul a examinat Programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  12
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Letonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să continue aplicarea politicii fiscal-bugetare în conformitate cu cerințele din componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce presupune atingerea obiectivului său pe termen mediu în 2018, ținând cont de marjele permise pentru realizarea reformei sistemice a pensiilor și a reformelor structurale, pentru care este autorizată o abatere temporară. Să reducă sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri scăzute, deplasând această sarcină spre alte surse care sunt mai puține defavorabile pentru creștere și îmbunătățind respectarea obligațiilor fiscale.

               2.Să mărească nivelul de adecvare al plasei de siguranță socială și să actualizeze competențele forței de muncă prin accelerarea reformei programei de învățământ profesional. Să îmbunătățească raportul costuri-eficacitate și accesul la asistență medicală, inclusiv prin reducerea plăților directe și a timpului îndelungat de așteptare.

               3.Să sporească eficiența și răspunderea sectorului public, în special prin simplificarea procedurilor administrative și prin consolidarea regimului de prevenire a conflictelor de interese, inclusiv în cazul administratorilor judiciari.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  JO C 92, 24.3.2017, p. 1.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (9)
                  COM (2014) 494 final.

                     (10)
                  Soldul ajustat ciclic minus măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de Comisie prin metoda stabilită de comun acord.

                     (11)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 527 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2017
                  6
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 21 aprilie 2017, Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, iar la 27 aprilie 2017, Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  7
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască și să își modifice programele relevante finanțate din fondurile ESI, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  8
               .

               (5)În prezent, Regatul Unit face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În cazul în care în perioada 2016-2017 se va fi realizat o corectare la timp și durabilă, Regatul Unit se va încadra în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în perioada 2017-2018. În Programul său de convergență pentru 2017, guvernul preconizează că deficitul excesiv urmează să fie corectat până în exercițiul financiar 2016-2017, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 19 iunie 2015, deficitul global ajungând la 2,7 % din PIB. Se preconizează că deficitul global va crește apoi ușor, ajungând la 2,8 % din PIB în perioada 2017-2018, înainte de a scădea la 1,9 % din PIB în perioada 2018-2019. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB se va stabiliza, în linii mari, la aproximativ 87,5 % între 2016-2017 și 2018-2019, înainte de a scădea la 84,8 % din PIB în perioada 2020-2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor previziuni bugetare este favorabil. Cu toate că măsurile necesare pentru a sprijini atingerea țintelor de deficit planificate sunt, în general, bine detaliate, riscurile de evoluții negative în ceea ce privește perspectivele macroeconomice pun în pericol realizarea reducerii planificate a deficitului.

               (6)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Regatului Unit să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2016-2017 și, după corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în perioada 2017-2018, în vederea atingerii obiectivului bugetar minim pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează un deficit global de 2,7 % din PIB în 20162017, ceea ce este în concordanță cu obiectivul recomandat de Consiliu. În perioada 2017-2018, există riscul unei ușoare abateri de la cerința componentei preventive.

               (7)Având în vedere situația sa fiscală și mai ales nivelul datoriei sale, se așteaptă ca Regatul Unit să continue ajustarea în vederea atingerii unui obiectiv bugetar adecvat pe termen mediu. Conform matricei pentru determinarea ajustării bugetare, stabilite de comun acord în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă se traduce prin cerința ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  9
                să nu depășească 1,8 %. Aceasta ar corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, există riscul unei ușoare abateri de la această cerință în perioadele 2017-2018 și 2018-2019, considerate împreună. În același timp, la prima vedere, nu se preconizează că Regatul Unit va respecta regula tranzitorie privind datoria în perioada 2017-2018, dar se preconizează că o va respecta în perioada 2018-2019. Per ansamblu, Consiliul este de părere că Regatul Unit trebui să fie pregătit să adopte măsuri suplimentare începând cu 2017-2018 pentru a respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru respectiv, având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea viitoare va trebui să ia în considerare în mod adecvat obiectivul de a realiza o orientare fiscal-bugetară care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Regatului Unit. În acest context, Comisia intenționează să utilizeze marja de apreciere aplicabilă în funcție de situația ciclică a Regatului Unit.

               (8)Nivelul investițiilor private a fost în mod constant cu mult sub media UE, iar nivelul investițiilor publice cu puțin sub această medie. Productivitatea este semnificativ mai mică decât media din G7 și a stagnat începând din 2008. Guvernul pune un accent deosebit, la nivel de politici, pe sporirea investițiilor de stimulare a creșterii productivității. O provocare-cheie este găsirea unor soluții pentru deficiențele semnificative legate de capacitatea și de calitatea rețelelor de infrastructură ale Regatului Unit. Nivelul de congestionare a traficului rutier este ridicat și capacitatea feroviară este, în anumite locuri, din ce în ce mai necorespunzătoare în raport cu cererea, care înregistrează o creștere rapidă. De asemenea, este din ce în ce mai imperios necesar să crească nivelul investițiilor în noi capacități de producție și de distribuție de energie. Planul național de creare de infrastructuri (National Infrastructure Delivery Plan) prevede o serie de planuri ambițioase vizând îmbunătățirea infrastructurii economice a Regatului Unit, iar în 2016 au fost luate mai multe decizii de investiții în proiecte majore în domeniul energiei și al transporturilor. Cu toate acestea, persistă o serie de îngrijorări cu privire la posibilitatea de a asigura un nivel adecvat de investiții publice și private care sunt necesare pentru a soluționa întârzierile din domeniul infrastructurii în timp util și într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor. Regatul Unit se confruntă cu o provocare majoră în ceea ce privește creșterea ofertei de locuințe. Prețurile ridicate și în continuă creștere ale locuințelor sunt consecința lipsei cronice de locuințe, aceasta având costuri economice și sociale semnificative, în special în jurul polilor de creștere economică. Reforma sistemului de urbanism și o paletă de politici complementare în materie de locuințe creează, împreună, condiții oarecum mai favorabile intensificării construirii de locuințe. Cu toate acestea, oferta de locuințe este în continuare afectată de o serie de constrângeri, printre care se numără reglementările foarte stricte și complexe referitoare la piața terenurilor și la sectorul construcțiilor de locuințe, iar oferta de locuințe noi nu ține încă pasul cu creșterea cererii.

               (9)Cifrele-cheie privind piața forței de muncă continuă să fie pozitive, înregistrându-se, la nivel global, un nivel scăzut al șomajului pe termen lung și al șomajului în rândul tinerilor. Cu toate acestea, se pot face îmbunătățiri în ceea ce privește nivelul inactivității, al muncii cu fracțiune de normă și al muncii cu remunerație scăzută. Creșterea veniturilor salariale rămâne modestă, fiind legată de creșterea slabă a productivității. Preocupările legate de oferta de competențe, utilizarea și îmbunătățirea acestora sunt în continuare de actualitate. Prin reformele din domeniul învățământului tehnic și al uceniciilor s-au realizat evoluții importante la nivel de politici, în domeniul competențelor și al îmbunătățirii acestora. Pentru ca uceniciile să fie de calitate, acestea vor trebui să se axeze atât pe nivelul de calificare căutat, cât și pe domeniul vizat. Alte căi finanțate de îmbunătățire a competențelor, importante din punct de vedere strategic, destinate în special persoanelor cu vârsta de peste 25 de ani, ar extinde oferta de competențe pusă la dispoziția statului, a întreprinderilor și a persoanelor care doresc să progreseze în carieră. Există, de asemenea, dificultăți legate de furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor și de asistență socială, acestea contribuind la rata ridicată de femei care lucrează cu fracțiune de normă. Reformele din domeniul îngrijirii copiilor întreprinse până în prezent au fost constante, dar progresive. O schimbare radicală va avea probabil loc odată cu implementarea integrală a unor inițiative în următorii doi ani. Numărul de copii cu vârste de sub trei ani înscriși în structurile oficiale de îngrijire a copiilor este relativ scăzut. Cu toate că măsurile recente îmbunătățesc, într-o oarecare măsură, disponibilitatea și accesibilitatea ca preț a serviciilor de îngrijire a copiilor destinate copiilor cu vârste cuprinse între 3 și 4 ani, acestea nu oferă soluții pentru problema ofertei de structuri de îngrijire a copiilor destinate copiilor cu vârste sub 3 ani. Ca urmare a reformelor și a reducerilor cheltuielilor anunțate anterior, în special în ceea ce privește sprijinul la locul de muncă, rezultatele politicilor sociale, inclusiv reducerea sărăciei în rândul copiilor, s-ar putea confrunta cu presiuni pe termen scurt și mediu, în special în contextul unei inflații mai ridicate. Numărul de copii sărăci care trăiesc în gospodării în care adulții lucrează constituie un motiv deosebit de îngrijorare.

               (10)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea, la nivelul UE, a unei contribuții la deciziile naționale viitoare.

               (11)Consiliul a examinat Programul de convergență prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își continue politica bugetară în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce se traduce printr-un efort bugetar considerabil pentru 2018. La adoptarea măsurilor de politică, ar trebui să se ia în considerare realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Regatului Unit.

               2.Să ia măsuri suplimentare pentru a stimula oferta de locuințe, inclusiv prin reformarea normelor de urbanism și a punerii în aplicare a acestora.

               3.Să abordeze problema necorelării competențelor și să creeze condițiile pentru îmbunătățirea acestora, inclusiv prin sporirea, în continuare, a calității uceniciilor și punerea la dispoziție a altor căi finanțate de îmbunătățire a competențelor în cadrul programelor de „învățământ complementar”.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (10)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 502 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Bulgaria pentru 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. În raport a fost inclus, de asemenea, un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017
                  8
               . În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, Bulgaria se confruntă în continuare cu dezechilibre legate de fragilitățile persistente din sectorul financiar și de un grad înalt de îndatorare a societăților comerciale în contextul unei rate ridicate a șomajului de lungă durată.

               (3)Bulgaria nu și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de convergență pentru 2017 în termenul stabilit.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  9
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  10
               .

               (5)În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Guvernul nu a prezentat Programul de convergență pentru 2017 în termenul stabilit în Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (6)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Bulgariei ca pentru 2017 să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Din datele privind rezultatul bugetar reiese că Bulgaria și-a îndeplinit deja obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, soldul structural se va deteriora de la un excedent de 0,1% din PIB înregistrat în 2016 la un deficit de 0,4% din PIB în 2017 și de 0,3% din PIB în 2018 în ipoteza menținerii politicilor actuale. În ciuda acestei deteriorări, se preconizează că soldul structural va depăși obiectivul bugetar pe termen mediu în ambele exerciții. În general, Consiliul consideră că se preconizează că Bulgaria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și 2018.

               (7)În prezent, se depun eforturi pentru îmbunătățirea colectării taxelor și a impozitelor. Deși s-au realizat unele îmbunătățiri, respectarea obligațiilor fiscale rămâne o provocare. Economia subterană și munca nedeclarată prezintă în continuare un nivel ridicat. Sarcinile administrative legate de impozite sunt semnificative. Măsurile de reducere a birocrației par să fi produs rezultate limitate până acum și nu se prefigurează îmbunătățiri majore în ceea ce privește respectarea voluntară a obligațiilor fiscale. În aceste condiții, asigurarea respectării normelor pare să fie un element esențial nu numai pentru efectuarea controalelor, ci și pentru consolidarea prevenirii nerespectării obligațiilor fiscale. Planul de acțiune aferent Strategiei naționale unice pentru perioada 2015-2017, care vizează îmbunătățirea colectării impozitelor, combaterea economiei subterane și reducerea costurilor legate de respectarea obligațiilor fiscale, pare a fi un instrument util, în special pentru evaluarea și îmbunătățirea coordonării și a eficienței mai multor organisme administrative care își desfășoară activitatea în domeniul fiscal. O analiză ex post a impactului măsurilor specifice ar putea contribui la evaluarea, planificarea și orientarea în mod adecvat a măsurilor viitoare de asigurare a respectării obligațiilor fiscale. Respectivele măsuri vor înlocui strategia actuală, care expiră la sfârșitul anului 2017.

               (8)Autoritățile, în consultare și în colaborare cu organismele europene relevante, au efectuat evaluări ale calității activelor și teste de rezistență în sectorul bancar și de asigurări, precum și o evaluare a activelor fondurilor de pensii private. Deși rezultatele au confirmat soliditatea acestor sectoare la nivel agregat, au fost confirmate anumite aspecte vulnerabile, inclusiv în ceea ce privește câteva instituții de importanță sistemică. Dat fiind că măsurile ulterioare nu au fost încă puse în aplicare pe deplin, sursa vulnerabilității persistă. În plus, anumite aspecte, cum ar fi evaluarea instrumentelor financiare și a activelor nelichide, precum și a expunerilor prin intermediul părților afiliate, nu au fost abordate în cadrul celor trei evaluări. Autoritățile de supraveghere ar putea să adopte o abordare mai prudentă pentru soluționarea acestor aspecte. Printre aspectele nesoluționate din sectorul asigurărilor se numără și tratamentul aplicat anumitor contracte de reasigurare, anumitor creanțe din asigurări și supravegherii la nivel de grup.

               (9)Pentru a se evita reapariția unor dezechilibre similare în viitor, trebuie să se finalizeze măsurile menite să îmbunătățească supravegherea bancară și să se continue eforturile de îmbunătățire a supravegherii bancare. Soluționarea problemelor legate de activele greu de evaluat și de practicile comerciale îndoielnice, inclusiv în ceea ce privește împrumuturile acordate părților afiliate și asociate, rămâne o provocare-cheie pentru autorități. Banca Națională a Bulgariei a lansat un plan de restructurare și dezvoltare a supravegherii bancare, care se bazează, de asemenea, pe constatările realizate de Banca Mondială și de FMI. Acest plan este în curs de a fi pus în aplicare, dar s-ar putea să necesite modificări pentru a ține seama de constatările din Programul de evaluare a sectorului financiar. Deficiențele în materie de supraveghere identificate de evaluările asigurărilor și fondurilor de pensii evidențiază necesitatea elaborării și punerii în aplicare de către Comisia de supraveghere financiară a unui plan amplu de consolidare a supravegherii, inclusiv prin îmbunătățirea propriei funcționări și guvernanțe interne. Pentru a se asigura credibilitatea deplină a unui astfel de plan, acesta ar trebui să se bazeze pe cele mai bune practici internaționale în domeniu, să fie elaborat și pus în aplicare în strânsă colaborare cu organismele europene și să țină seama de eventualele observații și comentarii ale terților prestatori de servicii.

               (10)Gradul de îndatorare a întreprinderilor rămâne ridicat (cu mult peste nivelul înregistrat în țările cu caracteristici similare), ceea ce îngreunează bilanțurile întreprinderilor și ar putea limita cererea de credite și investițiile pe termen mediu. Pentru a reduce nivelul încă ridicat al creditelor neperformante acordate întreprinderilor, autoritățile ar trebui să faciliteze pentru bănci procesul de restructurare a datoriilor, cu ajutorul unui set cuprinzător de instrumente. De exemplu, accelerarea reformei cadrului în materie de insolvență ar îmbunătăți mediul juridic pentru tratarea creanțelor incerte și ar oferi posibilități de restructurare extrajudiciară. Dincolo de cadrul în materie de insolvență, setul de instrumente ar putea include orientări privind supravegherea pentru băncile care se confruntă cu niveluri deosebit de ridicate de credite neperformante. Acest lucru ar mări transparența datelor privind calitatea activelor și ar contribui la aprofundarea pieței secundare a creditelor neperformante.

               (11)Evoluțiile recente de pe piața forței de muncă au fost pozitive, dar există în continuare probleme structurale. Prin efectul combinat al îmbătrânirii populației și al emigrației, forța de muncă se reduce în continuare. Dat fiind că economia trece prin schimbări structurale, este esențial să se valorifice potențialul neutilizat de forță de muncă. În prezent, piața forței de muncă este caracterizată de gradul ridicat al șomajului și inactivității pe termen lung, de integrarea limitată a tinerilor pe piața muncii și de deficite și neconcordanțe în materie de competențe. Deși rata șomajului a scăzut sub media UE în 2016, ponderea șomerilor de lungă durată și a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, precum și rata scăzută a ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cu un nivel scăzut de calificare reprezintă în continuare provocări majore. În fața acestor provocări, politicile active în domeniul pieței forței de muncă nu sunt suficient de orientate către grupurile defavorizate și nevoile acestora, ceea ce afectează capacitatea lor de inserție profesională. În plus, integrarea insuficientă a serviciilor de ocupare a forței de muncă și a serviciile sociale oferite beneficiarilor de asistență socială poate limita participarea acestora pe piața forței de muncă.

               (12)Îmbunătățirea rezultatelor educaționale și consolidarea învățământului general de calitate favorabil incluziunii reprezintă în continuare o provocare cu eventuale consecințe asupra sărăciei. Deși riscul de sărăcie sau de excluziune socială în rândul copiilor a scăzut ușor, acesta rămâne unul dintre cele mai ridicate din UE și este strâns legat de nivelul de educație al părinților. Conform evaluării efectuate în cadrul PISA 2015 cu privire la competențele de bază, proporția rezultatelor slabe la citire, matematică și științe rămâne una dintre cele mai ridicate din UE. Nu a fost încă elaborată metodologia avută în vedere pentru îmbunătățirea finanțării școlilor. Obiectivul acestei metodologii este de a sprijini obținerea unor rezultate mai echitabile prin acordarea de sprijin suplimentar către școlile cu un nivel de performanță scăzut. Copiii care provin din familii cu un statut socioeconomic mai scăzut, în special din familii rome, nu se bucură de șanse egale în materie de educație, inclusiv la vârsta preșcolară. Educația și formarea profesională fac obiectul unei reforme în curs de aplicare, însă calitatea acestora și cooperarea cu întreprinderile și partenerii sociali sunt insuficiente. Punerea în aplicare a sistemului dual de educație continuă. În învățământul superior, finanțarea bazată pe niveluri de performanță vizează îmbunătățirea calității și a relevanței pentru piața muncii.

               (13)Nivelul scăzut de accesibilitate, gradul redus de finanțare, emigrarea specialiștilor și rezultatele slabe în domeniul sănătății reprezintă în continuare provocări majore în sistemul de sănătate. Acoperirea redusă a asigurărilor de sănătate, inclusiv nivelul scăzut de acoperire publică a serviciilor medicale ambulatorii și volumul mare de plăți „din buzunar”, îngreunează accesul unei părți a populației la asistență medicală. Măsurile recente, cum ar fi încheierea de contracte selective pentru servicii spitalicești pe baza hărții sanitare naționale, au potențialul de a îmbunătăți accesul la asistență medicală și echitatea, dacă sunt puse în aplicare pe deplin.

               (14)Deși rămâne cel mai scăzut din UE, nivelul salariului minim din Bulgaria a crescut considerabil începând din 2011. S-au realizat progrese limitate în ceea ce privește crearea unui mecanism obiectiv, în ciuda faptului că angajatorii și sindicatele au ajuns la un acord în privința criteriilor. Lipsa unui mecanism transparent, care să țină seama de criterii economice și sociale, de condițiile de pe piața forței de muncă și de aspectul instituțional al aplicării acestora, ar putea pune în pericol asigurarea unui echilibru corect între obiectivul sprijinirii ocupării forței de muncă și competitivității și cel al protejării veniturilor salariale. În ciuda unor tensiuni între partenerii sociali, apărute în cursul negocierilor eșuate pentru stabilirea unor praguri minime de securitate socială pentru 2017, se menține dialogul social în această țară.

               (15)Proporția ridicată a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială rămâne o provocare economică și socială majoră. Bulgaria este în continuare cel mai sărac stat membru din UE, iar grupurile defavorizate, cum ar fi romii, copiii, persoanele în vârstă și persoanele care locuiesc în zonele rurale, sunt afectate de sărăcie în mod disproporționat. După mai mulți ani de progrese susținute, rata riscului de sărăcie pentru persoanele în vârstă a cunoscut o deteriorare considerabilă. Femeile în vârstă sunt expuse unui risc extrem de ridicat de sărăcie sau de excluziune socială, întrucât perioada în care acestea au contribuit la sistemul de pensii este, în general, mai scurtă. Deși situația de sărăcie relativă a copiilor s-a îmbunătățit, nivelurile de sărăcie în rândul acestui grup rămân foarte ridicate. Dinamica procesului de dezinstituționalizare a copiilor este menținută prin adoptarea noului plan de acțiune. Cu toate acestea, procesul este încă în urmă în ceea ce privește adulții și persoanele cu handicap. Inegalitatea veniturilor reprezintă o problemă gravă și din ce în ce mai acută. Raportul dintre veniturile celor mai bogate 20 % dintre gospodării și veniturile celor mai sărace 20 % dintre gospodării a crescut de la 6,1 în 2012 la 7,1 în 2015 și se numără printre cele mai ridicate din UE. În Bulgaria, diferența dintre inegalitatea veniturilor înainte și după impozite și transferuri sociale este printre cele mai mici din UE. Sistemul de protecție socială, inclusiv sistemul de venit minim general (format din alocațiile lunare de asistență socială și ajutoarele pentru încălzirea locuinței), nu oferă niveluri adecvate de sprijin. Numărul de persoane care beneficiază de alocații sociale este în continuare scăzut din cauza condițiilor foarte restrictive de acces la acest sistem. Nivelul venitului minim rămâne scăzut; acesta nu a mai fost actualizat din 2009 și nu există un mecanism de ajustare transparent.

               (16)Au fost puse în aplicare măsuri de îmbunătățire a sistemului de achiziții publice, dar nu se cunoaște încă valoarea adăugată concretă a acestora. Trebuie să se asigure punerea în aplicare adecvată și eficientă a noului sistem de control ex ante bazat pe riscuri. Aplicarea recomandărilor formulate în cadrul procesului de revizuire a sistemului de căi de atac rămâne o provocare, întrucât căile de atac eficiente sunt esențiale pentru implementarea proiectelor importante. Odată evaluată, capacitatea administrativă a Agenției pentru Achiziții Publice ar trebui să fie ajustată pentru a reflecta funcțiile agenției. În plus, capacitatea administrativă a autorităților contractante ar trebui consolidată, inclusiv prin recurgerea la sprijinul oferit de Agenția pentru Achiziții Publice și de organismele centrale de achiziție către administrația centrală, primării și sectorul sănătății. Activitățile desfășurate în vederea introducerii achizițiilor publice electronice, menite să îmbunătățească transparența achizițiilor publice, nu au fost încă finalizate. Garantarea imparțialității licitațiilor publice și prevenirea posibilelor conflicte de interese sunt în continuare preocupări importante. În ciuda reformelor recente care vizează modernizarea administrației publice, eficacitatea și eficiența instituțiilor publice rămân limitate. În 2016, au fost finalizate o serie de modificări legislative pentru introducerea unui cadru juridic adecvat, dar se întâmpină dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare și asigurarea respectării acestora în mod eficient și sistematic.

               (17)În 2016, Bulgaria a adoptat reforme importante pentru a înlătura preocupările persistente legate de independența și calitatea sistemului judiciar. Cu toate acestea, având în vedere că reformele respective au fost adoptate recent, este prea devreme ca impactul lor să fie evaluat. Sunt necesare măsuri suplimentare într-o serie de domenii. Corupția rămâne, de asemenea, o provocare majoră pentru Bulgaria și continuă să afecteze investițiile, atât la nivel național, cât și la nivel local. În 2015, autoritățile au prezentat o strategie anticorupție ambițioasă, dar punerea în aplicare a acesteia este încă în fază incipientă. Politica anticorupție a Bulgariei continuă să fie îngreunată de slăbiciunea și fragmentarea instituțiilor, de rezultatele slabe în ceea ce privește urmărirea penală a cazurilor de corupție la nivel înalt și de sprijinul ezitant al parlamentului pentru o reformă. În cadrul mecanismului de cooperare și de verificare, Bulgaria primește recomandări în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate. Aceste domenii nu sunt, prin urmare, abordate în recomandările specifice adresate Bulgariei.

               (18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, a evaluat măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți.

               (19)Pe baza acestei evaluări, Consiliul consideră că este de așteptat ca Bulgaria să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (20)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, recomandările formulate de Consiliu în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 2 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să îmbunătățească în continuare colectarea impozitelor și respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv prin intermediul unui set cuprinzător de măsuri pentru perioada de după 2017. Să accelereze asigurarea respectării măsurilor menite să reducă amploarea economiei informale, în special munca nedeclarată.

               2.Să ia măsuri pentru a da curs evaluărilor din sectorul financiar, în special în ceea ce privește contractele de reasigurare, supravegherea la nivel de grup, activele greu de evaluat și expunerile prin intermediul părților afiliate. Să îmbunătățească supravegherea sectorului bancar și a celui nebancar prin punerea în aplicare a unor planuri de acțiune cuprinzătoare, în strânsă cooperare cu organismele europene. Să faciliteze reducerea nivelului încă ridicat al creditelor neperformante acordate întreprinderilor, cu ajutorul unui set cuprinzător de instrumente, inclusiv prin accelerarea reformei cadrului în materie de insolvență și prin promovarea unei piețe secundare funcționale pentru creditele neperformante.

               3.Să îmbunătățească orientarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și integrarea între serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile sociale pentru grupurile defavorizate. Să consolideze furnizarea unui învățământ general de calitate, în special către populația romă. Să mărească acoperirea asigurărilor de sănătate, să reducă plățile „din buzunar” și să ia măsuri în ceea ce privește deficitele de cadre medicale. Să elaboreze, în consultare cu partenerii sociali, un mecanism transparent de stabilire a salariului minim. Să îmbunătățească gradul de acoperire și de adecvare a venitului minim.

               4.Să asigure punerea în aplicare eficientă a Strategiei naționale în domeniul achizițiilor publice pentru perioada 2014-2020.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 268 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, constatată în Romania
            {SWD(2017) 174 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, constatată în Romania

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 121 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice, prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide, ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat României să limiteze abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu putea fi respectat cu un efort mai mic
                  2
               .

               (4)În 2016, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017 și a datelor din 2016 privind execuția bugetară validate de Eurostat, de la poziția de -0,6 % din PIB, cu alte cuvinte deasupra obiectivului bugetar pe termen mediu de -1 % din PIB, soldul structural s-a degradat, atingând -2,6 % din PIB, ceea ce indică o abatere semnificativă de la obiectivul bugetar pe termen mediu (o abatere de 1,6 % din PIB). Creșterea cheltuielilor publice, fără a lua în considerare măsurile discreționare în materie de venituri și măsurile cu caracter excepțional, a depășit cu mult criteriul de referință privind cheltuielile, ceea ce denotă, de asemenea, o abatere semnificativă (o abatere de -2,0 % din PIB). Diferența dintre indicatori se explică, în principal, prin utilizarea unor rate diferite de creștere potențială nominală anuală a PIB-ului la calcularea acestor obiective. Lăsând diferența respectivă la o parte, ambii indicatori confirmă o abatere semnificativă de la cerințele componentei preventive a PSC în 2016.

               (5)La 16 mai 2017, în urma unei evaluări globale, Comisia a considerat că în România se constata existența unei abateri semnificative de la obiectivul bugetar pe termen mediu și a adresat României un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 10 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (6)În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în termen de o lună de la data adoptării avertismentului, Consiliul ar trebui să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să ia măsurile de politică necesare. Regulamentul prevede că recomandarea va stabili un termen de maximum cinci luni pentru corectarea abaterii de către statul membru. Pe această bază, este adecvat să se prevadă termenul-limită de 15 octombrie 2017 pentru corectarea abaterii de către România. Până la acest termen, România ar trebui să prezinte un raport referitor la măsurile luate pentru a da curs prezentei recomandări.

               (7)Potrivit estimărilor, în 2016 soldul structural al României s-a abătut cu 1,6 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017 referitoare la deviația PIB, România se află într-o situație economică normală în 2017. Ponderea datoriei publice a României în PIB este sub pragul de 60 %. Efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de ajustare, care ține cont de circumstanțele economice predominante și de eventualele probleme de sustenabilitate, este de 0,5 % din PIB. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2017 indică o nouă degradare a soldului structural, cu 1,3 % din PIB, în 2017. Prin urmare, o îmbunătățire structurală minimă de 0,5 % din PIB în 2017 impune adoptarea unor măsuri cu un randament total de 1,8 % din PIB față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din primăvara anului 2017. Având în vedere mărimea semnificativă a efortului de consolidare structurală necesar ce rezultă din ajustarea minimă prevăzută de PSC, nu este oportun să se impună nicio altă ajustare în plus față de cerința minimă de 0,5 % din PIB.

               (8)Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 0,5 % din PIB în 2017 este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2017.

               (9)Previziunile Comisiei din primăvara anului 2017 estimează un deficit public de 3,5 % din PIB în 2017, procent care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară pare a fi oportună și pentru a asigura faptul că România respectă pragul de 3 % din PIB fixat pentru deficitul public în 2017.

               (10)Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică.

               (11)În vederea atingerii obiectivelor bugetare recomandate, este esențial ca România să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente,

               RECOMANDĂ:

               (1)România ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB, repunând astfel țara pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               (2)România ar trebui să utilizeze orice venit excepțional în vederea reducerii deficitului. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii.

               (3)Până la 15 octombrie 2017, România ar trebui să prezinte Consiliului un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări.

               Prezenta recomandare se adresează României.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO C 299, 18.8.2016, p. 73.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 509 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Franței pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Franței pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Franța ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la data de 21 martie 2017
                  7
               .

               (2)În calitate de stat membru al cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Franța ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind zona euro, care este reflectată în recomandările 1-4 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Franței din 2017
                  8
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Franța în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017
                  9
               . În urma acestei analize, Comisia concluzionează că Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Franța se caracterizează în special printr-un nivel slab de competitivitate și printr-o datorie publică mare și în creștere, în contextul unei creșteri scăzute a productivității. Riscul de apariție a unor efecte adverse asupra economiei franceze și, având în vedere dimensiunea sa, a unor efecte de propagare negative asupra uniunii economice și monetare, este deosebit de important.

               (4)La 28 aprilie 2017, Franța și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  10
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  11
               .

               (6)În prezent, Franța face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2017, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv până în 2017, în concordanță cu recomandarea Consiliului din 10 martie 2015, cu un deficit global de 2,8 % din PIB. Se estimează că deficitul global va continua să scadă ajungând până la 1,3 % din PIB în 2020 și că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,4 % din PIB, va fi atins până în 2019. Totuși, se prevede că soldul structural recalculat
                  12
                va ajunge la -1,2 % din PIB în 2020 și, prin urmare, obiectivul pe termen mediu nu va fi atins pe durata perioadei acoperite de program. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea generală a datoriei publice în PIB va scădea de la 95,9 % din PIB în 2018 la 93,1 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În același timp, măsurile necesare pentru a sprijini țintele de deficit planificate în perioada de după 2018 nu au fost suficient detaliate.

               (7)La 10 martie 2015, Consiliul a recomandat Franței să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2017 și să atingă un deficit public de 2,8 % din PIB, corespunzând unei ameliorări a soldului structural de 0,9 % din PIB în 2017. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2017, deficitul global ar urma să atingă 3,0 % din PIB în 2017, ceea ce depășește obiectivul recomandat de Consiliu. În ceea ce privește anul 2018, se preconizează că, dacă politicile rămân neschimbate, deficitul global va atinge 3,2 % din PIB, depășind astfel valoarea de referință prevăzută în tratat, ceea ce sugerează existența unor riscuri legate de corectarea durabilă a deficitului excesiv. În același timp, se estimează că efortul bugetar recomandat nu va fi posibil pe perioada de timp acoperită de procedura de deficit excesiv, deoarece strategia de consolidare urmată de Franța se bazează mai ales pe măsuri precum îmbunătățirea condițiilor ciclice și menținerea unui mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii, măsuri care nu se află sub controlul autorităților.

               (8)În 2018, dacă se reușește corectarea durabilă și la timp a deficitului excesiv, Franța va face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și va fi supusă regulii tranzitorii privind datoria. Având în vedere situația sa fiscal-bugetară și, mai precis, nivelul datoriei sale, se preconizează că Franța își va ajusta în continuare poziția în direcția îndeplinirii corespunzătoare a obiectivului său bugetar pe termen mediu, acela de a atinge un deficit structural de 0,4 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare convenită de comun acord în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă se traduce printr-o cerință ce constă într-o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  13
                care să nu depășească 1,2 % în 2018. Aceasta ar reprezenta o ajustare structurală anuală de 0,6 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. Un alt risc este acela ca Franța să nu respecte regula tranzitorie privind datoria în 2018, deoarece se estimează că soldul structural se va deteriora cu 0,5 % din PIB, față de ajustarea structurală liniară minimă de 0,4 % din PIB. În linii mari, Consiliul este de părere că Franța trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare în 2017 și că vor fi necesare măsuri suplimentare în 2018 pentru ca această țară să se conformeze dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru respectiv, având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare pentru 2018 vor trebui să ia în considerare obiectivul ce constă în realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Franței. În acest context, Comisia intenționează să utilizeze marja de apreciere aplicabilă în funcție de situația ciclică a Franței.

               (9)Nivelul cheltuielilor publice din Franța este unul dintre cele mai ridicate din UE. Se estimează că ponderea cheltuielilor va ajunge la 56,2 % din PIB în 2017, cu 9,7 puncte procentuale mai mult decât în UE. Franța a urmat o strategie de consolidare bazată pe cheltuieli care s-a sprijinit în principal pe diminuarea ratelor dobânzilor și pe reducerea investițiilor publice. Cu toate acestea, este puțin probabil ca acest mediu caracterizat de rate scăzute ale dobânzii să se mențină pe termen mediu, în timp ce reducerea investițiilor productive ar putea dăuna potențialului economic viitor. În schimb, analizele cheltuielilor au identificat un număr de câștiguri posibile în materie de eficiență care nu au fost aplicate. Analizele cheltuielilor au identificat o mică parte (sub 2 %) din economiile totale de cheltuieli de 50 de miliarde EUR prevăzute pentru perioada 2015-2017. Totuși, doar o parte dintre acestea s-au tradus în măsuri concrete în bugetul pe 2016, în timp ce măsurile din Legea finanțelor din 2017 s-au bazat pe posibilitățile de economii deja identificate cu ocazia exercițiului de analiză a cheltuielilor din 2015. Economiile care rezultă din analizele cheltuielilor ar putea crește dacă domeniile de cheltuieli analizate ar fi lărgite și dacă ar fi pusă în aplicare o strategie multianuală, astfel încât posibilitățile de economii identificate să poată fi transpuse în măsuri bugetare concrete.

               (10)Un nivel ridicat al contribuțiilor la asigurările sociale și al impozitelor impus societăților poate descuraja investițiile private și împiedica întreprinderile să se dezvolte și să facă noi angajări. Au fost implementate în continuare măsuri de politică destinate reducerii costurilor. În aprilie 2016 a început a doua fază a reducerii contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale, conform pactului de responsabilitate și solidaritate. În plus, guvernul a majorat pentru anul 2017 creditul fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă (CICE) de la 6 % la 7 %. Aceste măsuri de reducere a presiunii fiscale au îmbunătățit, începând din 2013, competitivitatea Franței, dar pierderile acumulate anterior nu au fost încă recuperate. Raportat la salariul mediu, în 2015, angajatorii francezi plăteau cele mai mari contribuții la asigurări sociale din UE ca parte din costurile totale cu forța de muncă plătite de angajator, deși nivelul acestora este în scădere. Evaluările recente ale acestor măsuri au subliniat efectul lor pozitiv asupra ocupării forței de muncă și asupra marjelor de profit ale întreprinderilor, dar mai sunt necesare și alte evaluări pentru a putea estima mai bine impactul măsurilor asupra salariilor, investițiilor, ocupării forței de muncă și asupra marjelor întreprinderilor. Evaluările recente sugerează, de asemenea, că o consolidare a tuturor schemelor de reducere a costurilor cu forța de muncă și transformarea acestora în sensul reducerii permanente a contribuțiilor la asigurările sociale ar conduce la o optimizare a efectelor asupra ocupării forței de muncă și asupra investițiilor.

               (11)Rata medie a impozitului pe profit în 2016 a fost de 38,4 %, acesta fiind nivelul cel mai ridicat înregistrat în UE. Alte impozite pe producție au atins, de asemenea, niveluri deosebit de ridicate. Pentru a stopa această tendință, Franța a anunțat că intenționează să ia măsuri pentru reducerea cotei statutare de impozitare a veniturilor la 28 % în 2020. În paralel, sarcina fiscală continuă să împovăreze mai puțin consumul decât în orice alt stat membru al UE. În 2014, Franța ocupa locul 27 în UE la încasări din impozitele pe consum, ca procent din totalul taxelor și impozitelor. Sistemul de TVA se caracterizează printr-o poziție de mijloc a cotei standard și prin cote reduse aplicate unei baze ample de impozitare. Complexitatea sistemului fiscal este un obstacol în calea bunei funcționări a mediului de afaceri. Franța are o sarcină fiscală ridicată, la care se adaugă multe avantaje fiscale, cote reduse și un număr mare de regimuri fiscale care generează incertitudini și costuri de punere în conformitate mari. Cheltuielile fiscale totale se ridică, în Franța, la peste 3 % din PIB. Pentru autoritățile fiscale, costul administrativ al colectării impozitelor este, de asemenea, ridicat și se situează peste media UE.

               (12)În 2016, rata șomajului a scăzut la 10,1 %. Șomajul este mai mare în rândul tinerilor, al persoanelor slab calificate și al celor care nu s-au născut în UE. Reformele în curs în materie de guvernanță sunt esențiale pentru alinierea posibilităților de formare la perspectivele de angajare și la nevoile economice. În paralel, cei aflați în căutarea unui loc de muncă, lucrătorii slab calificați și angajații IMM-urilor întâmpină greutăți persistente în privința accesului la formare. Pentru a le facilita participarea la cursuri și pentru a asigura relevanța acestora, ar putea fi necesară o consolidare a măsurilor existente și o reechilibrare a resurselor. Tinerii, în special cei slab calificați, se confruntă în continuare cu dificultăți în a intra pe piața muncii. În acest context, măsurile luate pentru a sprijini programele de ucenicie au dat, până în prezent, rezultate pozitive. Însă oferta de educație și formare profesională inițială este insuficient corelată cu posibilitățile de angajare, mai ales în cazul învățământului școlar și în unele sectoare terțiare În plus, elevii care provin din medii defavorizate sunt mai frecvent orientați către învățământul profesional inițial, unde apar cele mai multe situații de abandon timpuriu, ceea ce contribuie la inegalități mari în domeniul educației. Impactul statutului socioeconomic asupra performanțelor elevilor este cel mai mare din țările OCDE.

               (13)În 2016, doar 54,5 % dintre persoanele apte de muncă născute în afara UE aveau un loc de muncă. Rata de ocupare în rândul femeilor (45,4 %) a fost printre cele mai scăzute din UE. Decalajul dintre rata de ocupare a persoanelor născute în afara UE și cea a persoanelor născute în Franța s-a mărit, ajungând la 17,5 puncte procentuale în 2016 (23,7 puncte procentuale pentru femei). Rezultatele slabe ale persoanelor născute în afara UE trag în jos rata globală de ocupare a forței de muncă și se traduc într-o subutilizare cronică a forței de muncă. Imigranții din a doua generație se confruntă, de asemenea, cu perspective de angajare nefavorabile, care nu se explică prin diferențe de vârstă, de educație sau de competențe. În plus, decalajele în ceea ce privește rezultatele școlare sunt persistente, imigranții din a doua generație nerecuperându-le decât parțial. Pentru a remedia această problemă este necesară o strategie globală, care să includă în special măsuri specifice în materie de competențe lingvistice, de însușire de competențe, de formare și de orientare profesională, precum și alte politici active specifice pieței forței de muncă. Pentru a promova participarea la piața muncii este esențial să se garanteze accesul efectiv la servicii și să se acționeze împotriva practicilor discriminatorii care afectează angajarea persoanelor născute în afara UE și a imigranților din a doua generație.

               (14)Din 2013, salariul minim în Franța a urmat normele de indexare aplicabile. În contextul unei inflații slabe și al încetinirii creșterii salariilor, el a crescut mai puțin decât salariile de referință. Salariul minim este mare comparativ cu salariul median, dar costul muncii raportat la salariul minim a fost redus prin scutiri de la plata contribuțiilor la asigurările sociale. O majorare a salariului minim induce majorări salariale pentru majoritatea categoriilor de lucrători și riscă să creeze o comprimare a salariilor în sens ascendent. Dacă indexarea salariului minim este importantă pentru a menține puterea de cumpărare a lucrătorilor, mecanismul actual de indexare ar putea să contribuie la întârzieri în ajustarea globală necesară a salariilor. În plus, în contextul actual al unui șomaj ridicat, costul muncii raportat la salariul minim riscă să limiteze perspectivele de angajare pentru persoanele slab calificate. Grupul de experți independenți evaluează anual salariul minim în Franța și formulează avize fără caracter obligatoriu cu privire la evoluția acestuia. Opiniile sale cu privire la majorările salariului minim dincolo de revalorizarea legală automată au fost întotdeauna respectate până în prezent și joacă un rol important în controlul utilizării acestor majorări „stimulative”.

               (15)Odată cu legea din iulie 2016 referitoare la muncă, la modernizarea dialogului social și la securizarea parcursurilor profesionale, Franța a introdus măsuri menite să amelioreze capacitatea de adaptare a întreprinderilor la ciclurile economice și să reducă segmentarea pieței muncii. Această lege clarifică regulile aplicabile concedierilor individuale din motive economice, extinde domeniul de aplicare a acordurilor încheiate la nivel de întreprindere și aprobate de majoritatea salariaților și mărește eficacitatea negocierii colective. Persistența unor rate ale șomajului ridicate a exercitat presiuni asupra sustenabilității sistemului de ajutor de șomaj. În această privință, partenerii sociali au ajuns în martie 2017 la un acord asupra unei noi convenții referitoare la ajutorul de șomaj, care trebuie aprobată de guvernul francez și prin care se urmărește reducerea deficitului anual cu 1,2 miliarde EUR.

               (16)Deși Franța și-a îmbunătățit performanțele globale în materie de reglementare, mediul de afaceri continuă să se situeze la un nivel mediu comparativ cu principalii săi concurenți. În mod special, în ciuda eforturilor depuse constant în direcția simplificării, întreprinderile continuă să se confrunte cu constrângeri importante în materie de reglementare și cu o legislație care se schimbă rapid. Acesta este unul din principalele obstacole care împiedică investițiile private. În cadrul programului său de simplificare, Franța a luat măsuri de reducere a birocrației cu care se confruntă întreprinderile, însă o mare parte din măsurile adoptate înainte de 2016 nu au fost încă puse în aplicare. În același timp, efectele de prag continuă să limiteze dezvoltarea firmelor, cu implicații privind performanțele economice și de piață. Obligațiile sociale și fiscale mari aplicabile întreprinderilor care depășesc un anumit număr de salariați le pot descuraja să se extindă pentru a ajunge la o dimensiune care le-ar permite să exporte și să inoveze. Așadar, aceste efecte de prag pot afecta productivitatea, competitivitatea și internaționalizarea întreprinderilor. Într-adevăr, conform unor date empirice, pragurile de 10 și de 50 de salariați sunt deosebit de costisitoare pentru angajatori, în timp ce economia franceză se caracterizează printr-o pondere extrem de scăzută de întreprinderi deasupra acestora praguri, ceea ce sugerează că există o legătură între aceste două fenomene.

               (17)Concurența în servicii s-a îmbunătățit într-o serie de sectoare, însă unele sectoare importante pe plan economic, precum contabilitatea, arhitectura, serviciile la domiciliu, serviciile de cazare și de restaurație, serviciile de taxi și de închirieri de autoturisme cu șofer se caracterizează încă printr-o slabă concurență și/sau prin obstacole la nivel de reglementare. Pentru aceste servicii mai sunt încă obstacole de depășit, în special cerințe de reglementare excesive, care descurajează intrarea pe piață sau limitează dezvoltarea unei concurențe efective. Reducerea acestor obstacole le-ar putea permite întreprinderilor existente sau celor nou înființate să profite de noile evoluții tehnologice și digitale pentru a fi mai competitive și/sau pentru a intra pe piețe, ceea ce ar antrena o scădere a prețurilor și o îmbunătățire a calității serviciilor, lucru care ar fi benefic pentru consumatori. În acest scop, în cadrul unui pachet de măsuri care vizează înlăturarea obstacolelor de pe piețele serviciilor
                  14
               , Comisia a lansat, în ianuarie 2017, o evaluare reciprocă în cadrul căreia statele membre ale UE au fost invitate să aprecieze obstacolele care limitează accesul la anumite profesii pe teritoriile lor.

               (18)Rezultatele Franței în materie de inovare nu sunt la înălțimea celor ale liderilor europeni în domeniu. Persistă un grad ridicat de complexitate, iar coordonarea generală constituie o provocare. În Franța, discrepanța dintre ajutoarele publice acordate în favoarea inovării și rezultatele medii obținute ridică unele întrebări legate de eficiența mecanismelor de sprijin public. În mod special, cooperarea dintre cercetarea publică și întreprinderi nu este cea mai bună, ceea ce are consecințe asupra rezultatului economic al sistemului de inovare.

               (19)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă al Franței, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Franței în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (20)Consiliul a examinat Programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  15
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (21)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Franța să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.să se conformeze recomandării Consiliului din 10 martie 2015 în cadrul procedurii de deficit excesiv; să își continue politica fiscal-bugetară în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce se traduce printr-un efort fiscal-bugetar considerabil pentru 2018; atunci când se adoptă măsuri de politică, ar trebui să se aibă în vedere realizarea unei orientări fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Franței; să reexamineze într-un mod exhaustiv elementele de cheltuieli în scopul realizării de câștiguri de eficiență care să se traducă în reduceri ale cheltuielilor;

               2.să consolideze măsurile de reducere a costului forței de muncă pentru a le optimiza eficacitatea într-un mod neutru din punct de vedere bugetar și pentru a amplifica efectele acestora asupra ocupării forței de muncă și a investiților; să lărgească baza globală de impozitare și să continue, cum s-a prevăzut, punerea în aplicare a scăderii ratei legale a impozitului pe profit pentru întreprinderi;

               3.să îmbunătățească accesul persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă la piața muncii, în special al lucrătorilor cel mai slab calificați și al persoanelor provenind din familii de imigranți, inclusiv prin revizuirea sistemului de educație și formare profesională; să se asigure că evoluțiile salariului minim sunt compatibile cu crearea de locuri de muncă și cu stimularea competitivității.

               4.să reducă în continuare sarcina de reglementare pentru întreprinderi, inclusiv prin implementarea programului de simplificare; să continue să înlăture obstacolele din calea concurenței în sectorul serviciilor, inclusiv în sectorul serviciilor pentru întreprinderi și în cel al profesiilor reglementate; să simplifice programele de sprijin public pentru inovare și să le amelioreze eficiența.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 509 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  JO C92/01, 24.3.2017, p. 1.

                     (8)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 75 final.

                     (9)
                  COM (2017) 90 final.

                     (10)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (11)
                  COM (2014) 494 final.

                     (12)
                  Soldul ajustat ciclic, fără a include măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de către Comisie cu ajutorul metodologiei stabilite de comun acord.

                     (13)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


|

52010DC0131

Proiect de recomandare a Comisiei din […] de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru reînnoirea protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Republica Democratică São Tomé și Principe  /* COM/2010/0131 final */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 7.4.2010COM(2010)131 finalProiect deRECOMANDARE A COMISIEIdin […]de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru reînnoirea protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Republica Democratică São Tomé și Principe(prezentată de Comisie)Proiect deRECOMANDARE A COMISIEIdin […]de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru reînnoirea protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Republica Democratică São Tomé și PrincipeEXPUNERE DE MOTIVELa 23 iulie 2007, Uniunea Europeană și Republica Democratică São Tomé și Principe au încheiat un acord de parteneriat în sectorul pescuitului[1], iar cel mai recent protocol la acesta, care a intrat în vigoare la 1 iunie 2006 și stabilește posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzute de acord, încetează la 31 mai 2010.Comisia propune negocierea unui nou protocol, mai bine adaptat la posibilitățile și la necesitățile dovedite ale flotei statelor membre, în conformitate cu concluziile Consiliului din 2004 privind acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului. Parafarea unui nou protocol înainte de data expirării celui în vigoare ar permite asigurarea continuității activităților de pescuit.În consecință, Consiliul este invitat să aprobe directivele de negociere anexate la prezenta recomandare.RECOMANDAREAvând în vedere toate acestea, Comisia face următoarele recomandări:-  autorizarea Comisiei de către Consiliu în vederea deschiderii și purtării de negocieri pentru reînnoirea protocolului în cadrul acordului de parteneriat în domeniul pescuitului cu Republica Democratică São Tomé și Principe;-  numirea Comisiei în calitate de negociator în acest domeniu;-  purtarea acestor negocieri de către Comisie în consultare cu un comitet special în conformitate cu dispozițiile Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene;-  aprobarea de către Consiliu a directivelor de negociere anexate la prezenta recomandare.ANEXĂDirective de negociere-  Negocierile au ca obiectiv reînnoirea protocolului în cadrul Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Republica Democratică São Tomé și Principe, luând ca punct de pornire Concluziile Consiliului din 15 iulie 2004, bazate pe comunicarea Comisiei din 23 decembrie 2002.-  Pentru a putea asigura, prin intermediul acestui nou protocol, promovarea unui pescuit durabil și responsabil, Comisia va avea, în cadrul negocierilor, următoarele obiective:-  accesul la zona economică exclusivă (ZEE) a Republicii Democratice São Tomé și Principe, precum și autorizațiile necesare navelor flotei europene pentru a exercita activitățile de pescuit de ton în ZEE menționată;-  luarea în considerație a celor mai bune opinii științifice disponibile;-  asigurarea nivelului de acces la resurse, pe baza parametrilor definiți în protocolul actual și a evoluției constatate a acestora în ultimii ani, în special în ceea ce privește cantitățile de pește care pot fi pescuite, numărul de autorizații de pescuit disponibile etc.;-  consolidarea dialogului privind politica sectorială pentru a încuraja implementarea unei politici responsabile în domeniul pescuitului, corespunzătoare obiectivelor de dezvoltare ale țării, în special în ceea ce privește controlul și supravegherea pescuitului, gestionarea resurselor piscicole și îmbunătățirea condițiilor sanitare ale produselor pescărești.[1] Regulamentul (CE) nr. 894/2007 al Consiliului din 23 iulie 2007 (JO L 205, 7.8.2007, p. 35).