title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2020 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/122

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2020
      (2020/C 282/19)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Țările de Jos din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Țările de Jos în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelul ridicat al datoriei private și excedentul important de cont curent constituie surse de dezechilibre și au o relevanță transfrontalieră.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Țările de Jos sunt încurajate să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 28 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 29 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (10)

                  În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii privind datoria.

                  (11)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un excedent de 0,1 % din PIB în 2020. Se estimează că excedentul va scădea la 0,0 % din PIB în 2023. După ce a scăzut la 48,6 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare până la 46,3 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor previziuni bugetare nu mai pare însă realist, iar Programul de stabilitate pentru 2020 nu ține seama de un număr important de măsuri anunțate de Țările de Jos ca răspuns la pandemia de COVID-19. Memorandumul bugetar din primăvară (7) conține o actualizare a previziunilor bugetare. Pe baza acestui memorandum, se preconizează o deteriorare a soldului global al bugetului general la un deficit de 11,8 % din PIB în 2020 și se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 65,2 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (12)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Țările de Jos au adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului lor de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020 și Memorandumului bugetar din primăvară, aceste măsuri bugetare reprezintă 2,7 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, ajutoare de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate și acordarea de sprijin pentru venit lucrătorilor independenți și angajaților. În plus, Țările de Jos au anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără amânarea plății impozitului pe profit (care reprezintă între 4,6 % și 5,9 % din PIB) și garanții pentru împrumuturi (1,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Țările de Jos sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (13)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Țărilor de Jos va fi de –6,3 % din PIB în 2020 și de –3,5 % din PIB în 2021. Diferența de 5,5 puncte procentuale între previziunile din Memorandumul bugetar din primăvară și previziunile Comisiei se datorează unei contabilizări diferite a amânării plății impozitelor (care reprezintă între 4,6 % și 5,9 % din PIB), care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, nu sunt considerate a avea un efect de scădere a veniturilor în 2020. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 62,1 % în 2020 și la 57,6 % în 2021.

                  (14)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Țările de Jos. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (15)

                  Pandemia de COVID-19 a pus brusc capăt unei perioade de expansiune economică de șase ani consecutivi și unei creșteri robuste în ultimii ani în Țările de Jos. Anul acesta, se preconizează că economia neerlandeză se va confrunta cu cea mai severă contracție din istoria postbelică a țării. Se estimează că toate componentele cererii, cu excepția consumului public, vor scădea drastic în acest an, urmând să se atingă un nivel minim al activității economice în al doilea trimestru. În 2021, economia va reveni probabil la un ritm cu mult superior trendului de creștere, reflectând normalizarea treptată a activității economice și redresarea cererii interne și a schimburilor comerciale mondiale de la un nivel foarte scăzut. Cu toate acestea, se preconizează că nivelurile de activitate vor rămâne sub cele din 2019. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,9 % în 2020, în principal din cauza închiderilor obligatorii de întreprinderi și a declinului global abrupt al activității economice, urmând însă să scadă la 5,3 % în 2021. Măsurile de protecție a ocupării forței de muncă, în special măsura tranzitorie temporară de urgență pentru menținerea locurilor de muncă și sprijinul suplimentar pentru venit acordat lucrătorilor independenți, ar trebui să contribuie la reducerea pierderilor de locuri de muncă. Cu toate acestea, este de așteptat ca deteriorarea pieței forței de muncă să se accelereze în următoarele luni, pe măsură ce întreprinderile din sectoarele puternic afectate vor renunța în mod inevitabil la o parte din lucrători, în special la cei cu contracte flexibile și temporare.

                  (16)

                  Ca răspuns la consecințele negative severe asupra economiei și la evaporarea cererii în anumite sectoare, guvernul a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri de urgență pentru a ajuta economia să evite daunele la nivel structural. Acest răspuns ferm la nivelul politicilor vizează domeniile cele mai afectate de criza provocată de COVID-19 și este axat pe protejarea locurilor de muncă și a puterii de cumpărare a gospodăriilor, pe acordarea de compensații financiare directe sectoarelor grav afectate, precum și pe amânarea plății impozitelor și acordarea de garanții pentru împrumuturi pentru a sprijini fluxul de credite către sectorul privat. Aceste măsuri ar trebui, așadar, să împiedice deficitul temporar de lichidități să devină o problemă de insolvabilitate. În plus, stabilizatorii automați ar trebui să contribuie la atenuarea încetinirii creșterii economice. Banca centrală a redus, de asemenea, amortizoarele sistemice de capital pentru băncile mari și amână adoptarea unei măsuri de introducere a unui prag de ponderare a riscului pentru creditele ipotecare, eliberând astfel capital bancar și permițând băncilor să poată oferi un volum semnificativ mai mare de împrumuturi gospodăriilor și întreprinderilor.

                  (17)

                  Performanțele sistemului de sănătate sunt relativ bune din punctul de vedere al contribuției acestuia la starea generală bună de sănătate a populației și al asigurării accesibilității serviciilor de sănătate. Ca parte a răspunsului imediat la criza provocată de COVID-19, Țările de Jos au implementat o strategie de control care implică măsuri generale de sănătate publică și au adoptat măsuri de finanțare specifice pentru sectorul sănătății. Cu toate acestea, izbucnirea pandemiei de COVID-19 a pus la încercare reziliența sistemului de sănătate. Din acest punct de vedere, criza a scos în evidență preocupări care erau deja prezente. Pentru a susține capacitatea forței de muncă, ar trebui să se soluționeze deficitul actual de lucrători, în special de asistenți medicali/asistente medicale și de medici de familie. Guvernanța globală a sistemelor de sănătate și capacitatea acestora de a asigura furnizarea de servicii integrate la toate nivelurile sistemului de asistență medicală ar putea fi îmbunătățite prin consolidarea în continuare a guvernanței datelor și prin extinderea implementării instrumentelor de e-sănătate. Pandemia de COVID-19 a evidențiat așadar necesitatea îmbunătățirii în continuare a rezilienței și a pregătirii pentru situații de criză ale sistemului de sănătate prin soluționarea acestor probleme structurale.

                  (18)

                  În timp ce în 2019 și la începutul anului 2020 piața forței de muncă a continuat să înregistreze îmbunătățiri și a avut în general performanțe bune, criza provocată de COVID-19 a încetinit creșterea economică și se preconizează că va antrena o creștere considerabilă a ratei șomajului. Au fost luate o serie de măsuri economice fără precedent pentru a proteja locurile de muncă și mijloacele de subzistență ale populației și pentru a reduce la minimum impactul asupra lucrătorilor independenți, asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și asupra întreprinderilor de importanță majoră. Pentru a păstra locurile de muncă, angajatorii care se așteaptă să piardă cel puțin 20 % din venituri din cauza crizei provocate de COVID-19 pot solicita o indemnizație (egală cu până la 90 % din cheltuielile cu salariile ale întreprinderii, în funcție de scăderile cifrei de afaceri), care le permite să plătească salariile angajaților lor timp de trei luni, perioadă care a fost prelungită cu încă patru luni. Lucrătorii independenți vor putea recurge la o procedură accelerată care le va permite să solicite un sprijin suplimentar pentru venit ce poate atinge nivelul salariului minim social, ceea ce îi va ajuta să își acopere costurile de trai timp de trei luni, perioadă care a fost de asemenea prelungită cu patru luni.

                  (19)

                  Atenuarea impactului profesional și social al crizei provocate de COVID-19 asupra persoanelor celor mai afectate ar trebui să fie prevăzută în strategia de redresare. În pofida pachetului de măsuri adoptate pentru protejarea locurilor de muncă, persoanele aflate într-o poziție mai puțin favorabilă pe piața forței de muncă și/sau într-o situație socială vulnerabilă au fost afectate cel mai grav. Șomajul a crescut, în special în rândul lucrătorilor cu contracte flexibile, cum ar fi tinerii, lucrătorii temporari și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Criza provocată de COVID-19 a evidențiat totodată dificultăți importante legate de accesul la o protecție socială adecvată al lucrătorilor independenți, care cel mai adesea sunt asigurați doar parțial (sau nu sunt asigurați deloc) pentru boală, invaliditate, șomaj și vârstă înaintată.

                  (20)

                  Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri, a fost extrem de important. Distribuirea sprijinului sub formă de lichidități întreprinderilor trebuie să fie asigurată rapid și cu eficacitate de către intermediari, sprijinindu-se în același timp reziliența lor. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui suplimentar la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de sprijin specific, de exemplu sub formă de participații la capitalul lor din partea instituțiilor publice și de stimulente acordate fondurilor de capital de risc pentru ca acestea să investească mai mult în aceste întreprinderi. Acest lucru poate contribui la evitarea unor situații în care întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic ar fi obligate să își vândă în regim de urgență activele. După cum se permite în Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (8) și cu respectarea condițiilor stabilite în acesta, ar trebui să se asigure un sprijin sub formă de capital propriu sau de cvasicapital pentru toate întreprinderile (9), nu numai pentru cele care corespund definiției date de Comisie IMM-urilor. De asemenea, ar trebui să se depună în continuare eforturi pentru a se oferi acces și servicii publice digitale eficiente persoanelor fizice și întreprinderilor.

                  (21)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Măsurile de politică specifice, inclusiv investițiile în sectoarele cu cele mai mari șanse de sprijinire a potențialului de creștere al economiei în sens larg, pot contribui la remedierea dificultăților agravate de criza provocată recent de COVID-19. În special, investițiile în cercetare și dezvoltare integrate în politicile axate pe misiuni în favoarea sectoarelor principale și a inovării (10), precum și investițiile în capitalul uman pot contribui la sprijinirea creșterii productivității pe termen lung și la menținerea unei capacități solide de inovare. Acesta este, în special, cazul startup-urilor, al întreprinderilor în curs de extindere și al IMM-urilor inovatoare, care sunt esențiale pentru stimularea competitivității și crearea de locuri de muncă. Investițiile în inițiative din cadrul Acordului privind clima al Țărilor de Jos și al Planului național privind energia și clima, menite să combată schimbările climatice și să promoveze tranziția energetică, pot avea o contribuție esențială la atingerea unor obiective societale mai ample, printre care necesitatea de a asigura o creștere economică durabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Nu în ultimul rând, sunt necesare investiții în locuințe noi pentru a atenua penuria actuală de locuințe. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Țările de Jos să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru le-ar permite Țărilor de Jos să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (22)

                  Competențele tehnice și digitale și existența unor profesioniști calificați sunt factori decisivi pentru capacitatea de inovare a economiei Țărilor de Jos și pentru creșterea productivității în mod durabil și în beneficiul tuturor. Investițiile în competențele de bază și/sau cele digitale, în educație și formare, inclusiv în oportunități de perfecționare și reconversie profesională pentru toți, rămân, de asemenea, esențiale pentru îmbunătățirea accesului la piața forței de muncă, în special pentru consolidarea capacității de inserție profesională a persoanelor aflate la periferia pieței forței de muncă (inclusiv a persoanelor provenite dintr-un context de migrație și a persoanelor cu handicap), promovându-se în același timp egalitatea de șanse și incluziunea activă.

                  (23)

                  Cu toate că Țările de Jos au luat măsuri de combatere a practicilor de planificare fiscală agresivă punând în aplicare inițiativele internaționale și europene convenite anterior, volumul mare de plăți aferente dividendelor, redevențelor și dobânzilor efectuate prin intermediul Țărilor de Jos sugerează că normele fiscale ale țării sunt utilizate de societăți pentru planificarea fiscală agresivă. O mare parte din investițiile străine directe sunt deținute de entități cu scop special. Din cauză că nu se reține impozit la sursă pe redevențele și dobânzile plătite în străinătate (și anume, de rezidenți din Uniune către rezidenți din țări terțe), este posibil ca aceste plăți să nu fie deloc supuse impunerii, dacă nu sunt impozitate nici în jurisdicția destinatară. Reforma recent adoptată privind reținerea condiționată la sursă a impozitelor pentru plățile de redevențe și dobânzi în cazul abuzurilor sau pentru plățile către jurisdicții care aplică impozite mici sau către jurisdicții incluse pe lista Uniunii a jurisdicțiilor necooperante, reformă care va fi pusă în aplicare începând cu 1 ianuarie 2021, reprezintă un pas înainte în direcția reducerii planificării fiscale agresive. Eficacitatea reformei ar trebui monitorizată îndeaproape.

                  (24)

                  O serie de instituții financiare din Țările de Jos au fost implicate recent în activități de spălare a banilor. În pofida eforturilor recente, aceste cazuri evidențiază necesitatea consolidării într-o și mai mare măsură a supravegherii instituțiilor financiare și a investigării și urmăririi penale a cazurilor de spălare de bani. În afara sectorului financiar, deschiderea economiei neerlandeze către investiții străine directe și structurile juridice complexe ale țării implică, de asemenea, riscuri semnificative de spălare a banilor. Lipsa unei corelări între, pe de o parte, numărul scăzut de tranzacții neobișnuite raportate de furnizorii de servicii pentru fiducii și societăți și de consultanții fiscali și, pe de altă parte, expunerea ridicată la risc a acestor tranzacții impune necesitatea unei supravegheri proporționale. Având în vedere caracterul predominant al structurilor juridice complexe, buna funcționare a registrului beneficiarilor reali este esențială pentru a se evita utilizarea abuzivă a unor astfel de entități, însă registrul nu a fost încă înființat.

                  (25)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (26)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Țările de Jos vor contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (27)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Țările de Jos ar trebui să se asigure că politicile lor rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (28)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (29)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (11) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (30)

                  În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 3,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Țările de Jos să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin soluționarea deficitului actual de lucrători în domeniul sănătății și prin accelerarea implementării instrumentelor de e-sănătate relevante.

                  2.

                  Să atenueze impactul crizei provocate de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra societății și să promoveze protecția socială adecvată a lucrătorilor independenți.

                  3.

                  Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către dezvoltarea competențelor digitale, către infrastructurile durabile, către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către cercetarea și inovarea axate pe misiuni.

                  4.

                  Să ia măsuri pentru remedierea deplină a caracteristicilor sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă, în special privind plățile în străinătate, mai ales prin punerea în aplicare a măsurilor adoptate și prin asigurarea eficacității acestora. Să asigure o supraveghere eficace și respectarea cadrului de combatere a spălării banilor.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 112.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Memorandumul bugetar 2020 (Voorjaarsnota 2020), transmis spre analiză Camerei a doua de către ministrul de finanțe W. Hoekstra la 25 aprilie 2020.

         (8)  JO C 91I, 20.3.2020, p. 1.

         (9)  Inclusiv pentru startup-urile și întreprinderile în curs de extindere cu modele de afaceri competitive, dar ale căror fluxuri de numerar sunt afectate în mod negativ de pandemia de COVID-19.

         (10)  Această nouă abordare de politică urmărește să stimuleze și mai mult investițiile în C&D în vederea îndeplinirii obiectivelor pe termen lung legate de principalele provocări societale, grupate în patru „misiuni”: (i) tranziția energetică și durabilitatea; (ii) agricultura, apa și alimentele; (iii) sănătatea și îngrijirea; (iv) securitatea. Aceste politici sunt considerate o prioritate-cheie pentru consolidarea competitivității și abordarea provocărilor societale [Ministerul Afacerilor Economice (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haga].

         (11)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/129

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020
      (2020/C 282/20)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Austria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Austria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării unor planuri solide de pregătire pentru situații de criză, mai ales în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Austria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism. Acest lucru implică riscul adâncirii disparităților regionale în Austria. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 14 aprilie 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  În actualizarea sa tehnică a Programului de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global de la un excedent de 0,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,0 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 1,9 % din PIB în 2021. După o scădere la 70,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 81,4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Austria a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,0 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de asistență medicală, acordarea de ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate și o schemă de șomaj tehnic. În plus, Austria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,0 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților (2,6 % din PIB), precum și garanții pentru împrumuturi (2,4 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Austria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Austriei va fi de -6,1 % din PIB în 2020 și de -1,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 78,8 % din PIB în 2020 și la 75,8 % din PIB în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Austria. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (16)

                  Guvernul austriac a luat măsuri fără precedent pentru a controla răspândirea COVID-19. Acesta a introdus norme stricte privind carantina și distanțarea socială și a pus la dispoziția sistemului de sănătate fonduri substanțiale pentru achiziționarea de echipamente și materiale, precum și pentru consolidarea capacității laboratoarelor și a personalului. Asistența medicală primară a fost supusă unei presiuni excepționale din cauza unei creșteri fără precedent a nevoii în materie de teleconsultații, consultații medicale și cereri de vizite la domiciliu. Izbucnirea rapidă a epidemiei de COVID-19 a afectat puternic economia Austriei. Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate la nivel național și internațional au afectat atât cererea, cât și oferta, ceea ce a dus la o încetinire generală a economiei. Prin urmare, se preconizează că PIB-ul se va contracta cu 5,5 % în 2020, mai mult decât pe parcursul crizei economice și financiare din perioada 2008-2009. Având în vedere scăderea relativ rapidă a numărului de noi infectări, Austria a fost unul dintre primele state membre care au anunțat o relaxare a măsurilor de limitare a răspândirii virusului începând cu jumătatea lunii aprilie. Pentru a evita prejudiciile economice de durată și pentru a atenua impactul social și consecințele asupra ocupării forței de muncă ale crizei, guvernul a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri de sprijinire a economiei austriece (aproximativ 10 % din PIB). Pachetul include o schemă de șomaj tehnic (Kurzarbeit), în care programul de lucru poate fi redus cu până la 90 %, în medie, pentru o anumită perioadă de timp, iar angajatorilor li se rambursează între 80 % și 90 % din ultimul venit net al angajatului, în funcție de ultimul venit brut. Setul cuprinzător de măsuri pentru întreprinderi și lucrători independenți vizează prevenirea temporară a problemelor de lichiditate și oferă sprijin direct, în special întreprinderilor și sectoarelor grav afectate, cu un accent deosebit pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Printre aceste măsuri se numără transferurile, sprijinul sub formă de lichidități prin împrumuturi, garanțiile, injecțiile de capital și amânarea plății impozitelor. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

                  (17)

                  Până în prezent, sistemul de sănătate austriac a făcut față cu succes pandemiei de COVID-19. Extinderea serviciilor de asistență medicală primară și ambulatorie, cu accent pe promovarea sănătății și prevenirea bolilor, ar contribui la îmbunătățirea în continuare a sănătății populației. Eficiența din punctul de vedere al costurilor ar putea fi sporită prin realizarea unor achiziții publice mai eficace și prin punerea la dispoziție a unui număr mai mare de medicamente generice, menținându-se, în același timp, standarde de înaltă calitate. De asemenea, sistemul de îngrijire pe termen lung al Austriei se confruntă cu provocări structurale și fiscale, care, până în prezent, nu au fost abordate mai aprofundat. Sistemul oferă servicii de înaltă calitate, dar se confruntă cu provocări în materie de personal, care devin și mai perceptibile și mai evidente în contextul crizei actuale. Sectorul serviciilor de îngrijire pe termen lung se bazează în mare măsură pe serviciile furnizate de lucrătorii din alte state membre, ceea ce evidențiază necesitatea de a asigura libera circulație a lucrătorilor transfrontalieri. În plus, o remunerație adecvată ar contribui la creșterea atractivității meseriei de asistent(ă) medical(ă).

                  (18)

                  Politica fiscală joacă un rol important în sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor în perioada de limitare a răspândirii bolii COVID-19 și va fi esențială pentru stimularea redresării economice în perioada de după criza provocată de COVID-19. Mixul de politici fiscale al Austriei se caracterizează printr-o presiune ridicată asupra forței de muncă, în timp ce potențialul de realizare de venituri din impozitele pe avere și din taxele de mediu rămâne în mare măsură neexploatat, iar impozitele pe consum ar putea deveni mai eficiente. Reformele fiscale ar putea contribui la reorientarea mixului de politici fiscale către surse care afectează mai puțin creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și ar putea oferi o bază solidă pentru redresare. În special, utilizarea într-o măsură insuficientă a taxelor pe alcool și tutun, pe poluare și pe consumul de resurse implică nevalorificarea efectelor de orientare și a potențialului de realizare de venituri. Nivelul inegal, dar în general scăzut, al impozitării energiei subminează eficiența și eficacitatea acesteia, ca instrument de politică menit să stimuleze un consum benefic pentru mediu. În special, o impozitare coerentă a emisiilor de CO2 ar face ca sursele de energie ecologice să devină mai competitive și ar oferi o marjă de manevră bugetară pentru reducerea impozitelor cu un mai mare potențial perturbator. Aplicarea unor taxe mai ridicate pe energie, asociate emisiilor de CO2, ar contribui la internalizarea costurilor sociale ale poluării, ar determina consumatorii să se bazeze mai mult pe sursele regenerabile de energie și ar încuraja investitorii să investească în tehnologii ecologice. În cele din urmă, recurgerea într-o măsură mai mare la impozitele pe avere ar putea face ca sistemul fiscal să devină mai echitabil, în special având în vedere inegalitățile constant ridicate în ceea ce privește nivelul de bunăstare din Austria. În special, impozitele recurente pe proprietate și pe succesiune s-au dovedit a fi relativ favorabile creșterii și progresive și nu ar trebui să fie ignorate atunci când se urmărește generarea de venituri fiscale pentru restabilirea finanțelor publice.

                  (19)

                  Deși Austria a avut rezultate bune în ceea ce privește tabloul de bord social care sprijină Pilonul european al drepturilor sociale, lacunele în ceea ce privește acoperirea pot duce la lipsa unei protecții a veniturilor grupurilor vulnerabile în timpul crizei provocate de COVID-19 și pot necesita măsuri suplimentare. Cu toate că rata șomajului în rândul tinerilor crește, șomerii, șomerii de lungă durată, lucrătorii cu contracte atipice și cetățenii născuți în altă țară sunt expuși în mod deosebit riscului de sărăcie. Politicile active în domeniul pieței forței de muncă ce oferă oportunități de învățare pe tot parcursul vieții și de actualizare a competențelor vor rămâne extrem de importante. Studenții defavorizați, inclusiv cursanții cu handicap, sunt afectați în mod deosebit de situațiile în care se impune învățarea la distanță. În timp ce aproximativ 10 % dintre elevii cu vârste sub 15 ani nu au acces la un mediu de învățare virtual, guvernul austriac a luat măsuri de atenuare, ca răspuns la criza provocată de COVID-19, oferind calculatoare elevilor expuși riscurilor. Cu toate acestea, inegalitățile deja existente în ceea ce privește nivelul de educație, legate de mediul socioeconomic și de contextul de migrație, riscă să fie exacerbate. O strategie de redresare care îmbunătățește accesul la servicii de educație și îngrijire timpurie incluzivă și de calitate, despre care s-a dovedit că reduc dezavantajele sociale, ar aduce beneficii socioeconomice pe termen mediu și lung și le-ar oferi femeilor oportunități de acces deplin la piața forței de muncă. Rata globală a ocupării forței de muncă în rândul femeilor era ridicată înainte de criză, însă aproape jumătate dintre acestea lucrau cu fracțiune de normă (ca urmare a orarului redus al școlilor și al structurilor de îngrijire a copiilor), ceea ce cauza o importantă diferență neajustată de remunerare între femei și bărbați.

                  (20)

                  Eficacitatea măsurilor de sprijin luate în contextul pandemiei de COVID-19 pentru susținerea întreprinderilor aflate în dificultate, pentru menținerea mediului de afaceri și pentru evitarea cazurilor de insolvență depinde de punerea lor în aplicare rapidă și nebirocratică de către autoritățile publice și intermediari. Startup-urile și întreprinderile în curs de extindere pot avea nevoie de sprijin specific, de exemplu sub forma achiziționării de pachete de acțiuni de către instituții publice și a stimulentelor acordate fondurilor cu capital de risc pentru ca acestea să investească mai mult în astfel de întreprinderi. Scopul acestor măsuri este de a consolida întreprinderile care sunt vitale pentru redresare, dar și de a evita vânzările în regim de urgență ale unor întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic. Pe lângă sprijinul financiar, întreprinderile aflate în dificultate, în special cele mai mici, au nevoie de un mediu de afaceri favorabil. Sarcina administrativă și densitatea legislativă impun costuri pe care întreprinderile sunt acum și mai puțin în măsură să le suporte. Eforturile de a reduce sarcinile inutile și de a furniza servicii publice digitale eficiente reprezintă o modalitate eficace de a oferi întreprinderilor un sprijin imediat și concret, fără a împovăra contribuabilii. Cadrul în materie de insolvență ar trebui să fie orientat către prevenire, dar și către restructurarea rapidă și crearea condițiilor care să le permită întreprinderilor o „a doua șansă”. Rețelele de soluționare a litigiilor, cum ar fi SOLVIT, ajută întreprinderile în perioadele de perturbare a pieței interne și au nevoie de resurse adecvate.

                  (21)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Aceste investiții vor fi mai eficace dacă se concentrează pe inovare, pe digitalizare și pe tranziția verde, astfel încât să sporească productivitatea și să asigure o competitivitate durabilă. Austria are unul dintre cele mai ridicate niveluri din Uniune în ceea ce privește intensitatea cercetării și dezvoltării (C&D), însă, în ceea ce privește rezultatele inovării, nu a ținut pasul cu liderii în materie de inovare. În condițiile în care, în prezent, bugetele de cercetare ale multor întreprinderi sunt puse sub presiune, este cu atât mai important ca eforturile Austriei în materie de C&D să se transpună în excelență științifică și inovare de vârf, să se mențină investițiile publice în cercetarea fundamentală și aplicată și să se asigure finanțare prin capitaluri proprii pentru întreprinderile inovatoare în curs de extindere. Digitalizarea rămâne esențială pentru deschiderea economiei și pregătirea pentru „noua normalitate” după eliminarea măsurilor restrictive impuse în contextul pandemiei de COVID-19. Răspândirea redusă a tehnologiilor și modelelor de afaceri digitale în rândul întreprinderilor mai mici reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității. Deși competențele digitale ale austriecilor sunt, în general, peste media UE, nu există suficienți absolvenți în domeniul informaticii pentru ocuparea tuturor posturilor vacante. Pentru a se ajunge la niveluri mai ridicate în ceea ce privește comerțul electronic, munca la distanță și guvernarea electronică, de exemplu, va fi nevoie de mai multe investiții în infrastructură (inclusiv în tehnologia 5G și în conectivitatea în bandă largă în zonele rurale), în echipamente și în competențe.

                  (22)

                  Transformarea economiei Austriei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții publice și private semnificative, pe o perioadă de timp îndelungată. Planul național privind energia și clima al Austriei identifică provocări semnificative în atingerea obiectivului său pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul sistemului Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii. Îmbunătățirea productivității resurselor reprezintă un factor determinant pentru creșterea viitoare, permițând totodată reducerea la minimum a impactului asupra mediului. Reducerea emisiilor generate de transport este esențială pentru respectarea standardelor de calitate a aerului și îndeplinirea obiectivelor climatice. Concentrarea investițiilor la începutul perioadei și efectuarea unor noi investiții în scopul sprijinirii tranziției verzi vor contribui la crearea de noi locuri de muncă verzi și la relansarea economiei după ieșirea din modul de gestionare a crizei provocate de COVID-19. Investițiile în ecoinovare ar stimula creșterea productivității, reducând, în același timp, amprenta ecologică a Austriei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Austria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Austriei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (23)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (24)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Austria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (25)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Austria ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (26)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Austriei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (27)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească reziliența sistemului de sănătate prin consolidarea sănătății publice și a asistenței medicale primare.

                  2.

                  Să asigure egalitatea de șanse în educație și un nivel mai ridicat de învățare digitală.

                  3.

                  Să asigure punerea în aplicare efectivă a măsurilor privind lichiditatea și a măsurilor de sprijin, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, și să reducă sarcina administrativă și de reglementare. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către cercetarea fundamentală și aplicată, precum și către inovare, transportul durabil și producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient.

                  4.

                  Să adopte măsuri în vederea unui mix de politici fiscale mai eficient și mai prielnic creșterii durabile și favorabile incluziunii.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.