               COMISIA EUROPEANĂ
            Strasbourg, 17.12.2019
            COM(2019) 652 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind politica economică a zonei euro
            {SWD(2019) 631 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind politica economică a zonei euro

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136, coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Zona euro continuă să se extindă, dar există riscuri interconectate privind perspectivele de evoluție, precum și incertitudini cu privire la viitor. În plus, există riscul unei perioade suplimentare prelungite de creștere redusă și inflație, ca urmare a productivității anemice și a îmbătrânirii populației. În timp ce deviația PIB a devenit pozitivă începând cu 2017 și a fost de 0,7 % din PIB-ul potențial în 2018, se estimează că creșterea potențială va rămâne sub nivelurile din perioada anterioară crizei
                  3
               . Inflația de bază a rămas în intervalul 1-1½ % în 2018 și se preconizează că va rămâne la aproximativ 1½ % în 2019, 2020 și 2021. Indicatorii pieței forței de muncă continuă să se îmbunătățească, deși într-un ritm mai lent, se estimează o încetinire suplimentară a creșterii ocupării forței de muncă, iar provocările privind calitatea locurilor de muncă persistă. Creșterea salariilor nominale s-a consolidat, ajungând la aproximativ 2¼ % în 2018, după ce a rămas timp de mai mulți ani sub 2,0 %, și se estimează că va atinge aproximativ 2½ % în 2019 și 2¼ % în perioada 2020-2021. În pofida condițiilor bune de pe piața forței de muncă, creșterea salariilor reale a avut un ritm lent și se menține la un nivel scăzut, sub 1 % în 2018 și 2019, fiind estimată la 0,7 % în 2020, respectiv 0,8 % în 2021. Se estimează că excedentul de cont curent din zona euro va scădea. Statele membre cu deficit și-au redus deficitele de cont curent sau înregistrează un excedent, chiar dacă continuă să înregistreze o poziție investițională internațională netă (NIIP) negativă
                  4
               . În același timp, unele state membre continuă să înregistreze în mod constant excedente de cont curent ridicate și, prin urmare, pozițiile lor investiționale internaționale nete (NIIP) continuă să crească. Dinamica balanței contului curent din zona euro este afectată de scăderea cererii externe, în special în ceea ce privește statele membre orientate spre export cu excedente de cont curent ridicate, care depind foarte mult de cererea externă de export.

               (2)Pentru a spori potențialul de creștere și a asigura în același timp sustenabilitatea socială și de mediu și pentru a stimula convergența reală între statele membre din zona euro, sunt necesare reforme structurale pentru a consolida creșterea durabilă și investițiile în activele fixe corporale și necorporale, în vederea creșterii productivității. Aceste măsuri ar ajuta în mod special statele membre al căror potențial de creștere este în mod clar mai scăzut decât media zonei euro. Ele ar fi necesare, de asemenea, pentru a împiedica intrarea economiei din zona euro într-o perioadă prelungită marcată de o reducere a creșterii potențiale și a productivității, de o scădere a inflației prețurilor și a creșterii salariilor, precum și de o adâncire a inegalităților. Reformele și investițiile rămân esențiale pentru a permite zonei euro să își reia ritmul de creștere, să depășească presiunile mai puternice pe termen mediu și lung, cauzate, printre altele, de deteriorarea situației demografice și să treacă mai ușor către o economie durabilă, precum și pentru a ajuta zona euro și statele sale membre să realizeze obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite.

               (3)Impactul economic al schimbărilor climatice, unul dintre cele mai mari riscuri sistemice cu care se confruntă în prezent economia, sistemele financiare și societățile din lumea întreagă, începe să devină vizibil. Riscurile la adresa economiei mondiale generate de schimbările climatice și, în sens mai larg, de degradarea mediului înconjurător sunt din ce în ce mai prezente, iar acestea vor avea un impact asupra celor mai vulnerabile persoane din societățile noastre. În lipsa unor măsuri adecvate, ar putea exista consecințe negative asupra rezilienței economiilor noastre, asupra incluziunii și asupra potențialului de creștere pe termen lung. În acest context, este esențial să se realizeze investiții și să se creeze condiții de reglementare și financiare care să favorizeze o tranziție ordonată către o economie durabilă. Dacă sunt abordate în mod corect, provocările în materie de mediu și climă reprezintă, de asemenea, o oportunitate de a revitaliza economia europeană și de a sprijini dezvoltarea durabilă. În acest sens, Comisia a prezentat Pactul ecologic european, strategia de creștere a Europei care va include primul act legislativ european privind clima menit să consacre în legislație obiectivul atingerii neutralității climatice până în 2050. În același timp, tranziția ecologică va trebui să ia în considerare impactul asupra diferitelor părți ale societății. Investițiile menite să faciliteze trecerea la o economie durabilă vor trebui să fie însoțite de investiții în competențe și măsuri de sprijin pentru tranzițiile profesionale, pentru a garanta faptul că toți cetățenii beneficiază de schimbările tehnologice, în special în sectoarele și regiunile mai puțin dezvoltate în ceea ce privește tranziția digitală și tranziția ecologică.

               (4)Mobilizarea fondurilor publice și private pentru investiții în tranziția ecologică și digitală poate contribui la sprijinirea creșterii pe termen scurt și la soluționarea provocărilor pe termen lung cu care se confruntă economiile noastre. Revoluția digitală poate prezenta oportunități în ceea ce privește productivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă, însă poate, de asemenea, să dea naștere la provocări, în special pentru lucrătorii mai puțin calificați, care nu dispun de competențele necesare pentru a lucra cu noile tehnologii. Vitezele diferite de tranziție către economia digitală în rândul statelor membre din zona euro ar putea constitui un risc semnificativ în ceea ce privește convergența și stabilitatea macroeconomică. Acest risc ar putea fi agravat de efecte puternice de aglomerare, care de multe ori favorizează orașele mari și dinamica de tip „învingătorul obține totul”, care sunt adesea prezente în domeniul tehnologiilor digitale, ceea ce poate contribui la creșterea inegalităților și poate avea un impact negativ asupra convergenței. Investițiile ar trebui să fie orientate către generarea de cercetare și inovare, dar și către difuzarea mai largă a inovațiilor în întreaga economie.

               (5)O strategie de investiții mai coordonată, însoțită de un efort de reformă mai puternic la nivelul zonei euro, ar fi esențială pentru sprijinirea creșterii și pentru a răspunde provocărilor pe termen lung, cum ar fi tranziția climatică și transformarea tehnologică. Instrumentul bugetar pentru convergență și competitivitate, care urmează să fie inclus în Programul de sprijin pentru reforme, ar oferi sprijin financiar statelor membre din zona euro pentru punerea în aplicare a pachetelor de reforme și de investiții. InvestEU, care va contribui, de asemenea, la Planul de investiții pentru o Europă durabilă, urmărește, de asemenea, să atragă investiții suplimentare de cel puțin 650 miliarde EUR pentru a promova în continuare inovarea și crearea de locuri de muncă în UE, inclusiv prin finanțarea infrastructurii durabile. Fondurile politicii de coeziune, care joacă un rol crucial în sprijinirea regiunilor și zonelor noastre rurale, joacă, de asemenea, un rol în tranziția climatică și tehnologică prin promovarea dezvoltării durabile. Banca Europeană de Investiții alocă deja 25 % din totalul finanțărilor pentru investițiile în domeniul climei și și-a anunțat intenția de a dubla acest procent. Pentru a atinge obiectivele de durabilitate ale Uniunii, ar fi esențial să se pună în aplicare proiecte de investiții la nivel național și subnațional care să acopere adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora, tranziția energetică, decarbonizarea sau economia circulară. Investițiile în industriile și infrastructura de rețea pot contribui la îmbunătățirea competitivității zonei euro și la încurajarea tranziției către un transport mai durabil. În plus, pentru ca piața forței de muncă să fie pregătită să facă față provocărilor viitoare, va fi esențial să se realizeze investiții în active necorporale precum cercetarea, dezvoltarea și competențele.

               (6)Efectele expansiunii economice din ultimii ani nu au fost resimțite în mod egal în cadrul statelor membre și între regiuni și țări. În timp ce nivelurile venitului net au crescut recent, acestea rămân sub nivelurile din perioada anterioară crizei în mai multe state membre din zona euro. Numărul de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială este în scădere în majoritatea statelor membre și se află în prezent cu 5 milioane sub nivelul maxim din 2012, dar rămâne peste nivelurile din 2008 în zona euro. După o perioadă de accentuare a disparităților, în ultimii ani unele state membre s-au apropiat de țările cu cele mai bune rezultate în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor. Cu toate acestea, ponderea veniturilor deținute de cei cu cele mai mari niveluri ale veniturilor a crescut ușor în ultimul deceniu, iar între statele membre persistă diferențe mari. Pentru a promova convergența ascendentă în interiorul statelor membre și între acestea, ar fi important să se promoveze politici care vizează creșterea atât a eficienței, cât și a echității, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă. Aceste politici conduc la rezultate macroeconomice mai bune, cu beneficii împărțite mai egal în rândul societății în general, care contribuie, de asemenea, la creșterea coeziunii zonei euro.

               (7)Coerența și echilibrul mixului de politici macroeconomice din zona euro, incluzând politicile monetare, bugetare și structurale, constituie elemente esențiale pentru a asigura o creștere economică solidă, favorabilă incluziunii și durabilă și pentru a reacționa în mod eficace în fața unei scăderi persistente a inflației, a deteriorării perspectivelor și a riscurilor pentru creștere pe termen lung. Banca Centrală Europeană menține o politică monetară acomodativă menită să orienteze inflația către obiectivul său pe termen mediu privind inflația, sprijinind în același timp creșterea și crearea de locuri de muncă. Această orientare a politicii monetare trebuie să fie însoțită de o politică bugetară, precum și de reforme structurale în diferite sectoare, inclusiv cele necesare pentru finalizarea arhitecturii uniunii economice și monetare (UEM).

               (8)Coordonarea politicilor bugetare naționale cu respectarea deplină a Pactului de stabilitate și de creștere, luând în considerare marja de manevră bugetară disponibilă și efectele de propagare de la o țară la alta, sprijină funcționarea adecvată a UEM. Se preconizează că orientarea bugetară a zonei euro va fi în linii mari neutră, ușor expansionistă în 2020 și 2021. În același timp, politicile bugetare naționale nu sunt diferențiate în mod suficient, având în vedere marjele de manevră bugetară de care dispun statele membre. Urmărirea unor politici bugetare prudente de către statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei publice ar înscrie datoria lor publică pe o traiectorie descendentă, ar reduce vulnerabilitatea la șocuri și ar permite funcționarea deplină a stabilizatorilor automați în cazul unei încetiniri a creșterii economice. Pe de altă parte, stimularea în continuare a investițiilor și a altor cheltuieli productive în statele membre cu o situație bugetară favorabilă ar sprijini creșterea pe termen scurt și mediu, contribuind totodată la reechilibrarea economiei zonei euro. În cazul înrăutățirii perspectivelor, pentru a sprijini creșterea pe termen scurt este important să se pună în practică, la nivel agregat, o orientare bugetară expansionistă axată pe cheltuieli productive, urmărind totodată politici care să respecte pe deplin Pactul de stabilitate și de creștere, luând în considerare circumstanțele specifice fiecărei țări și evitând prociclicitatea în măsura în care este posibil.

               (9)Reformele structurale bugetare rămân esențiale pentru îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice, consolidarea potențialului de creștere și asigurarea unor politici bugetare eficace în cazul unei încetiniri a creșterii economice. Cadrele bugetare naționale performante, reexaminarea periodică și aprofundată a cheltuielilor și achizițiile publice eficiente și transparente pot consolida eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice și pot îmbunătăți credibilitatea și calitatea politicilor bugetare. Îmbunătățirea structurii bugetelor naționale, atât în ceea ce privește veniturile, cât și în ceea ce privește cheltuielile, inclusiv prin transferarea resurselor către investiții prin instituirea de strategii privind investițiile publice, ar spori impactul asupra creșterii al bugetelor publice, ar conduce la o creștere a productivității și ar oferi un prim răspuns la provocările urgente pe termen lung ale economiei verzi și ale economiei digitale. Simplificarea și modernizarea sistemelor fiscale și combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale, mai ales prin măsuri împotriva planificării fiscale agresive, sunt esențiale pentru ca sistemele fiscale să devină mai eficiente și mai echitabile. Ușurința cu care se pot transfera resursele mobile în zona euro sporește posibilitățile de concurență fiscală. Prin urmare, coordonarea între statele membre este esențială pentru a combate transferul de profituri, concurența fiscală excesivă și uniformizarea generală la nivel inferior în ceea ce privește impozitarea întreprinderilor. Un acord privind o bază fiscală consolidată comună a societăților, precum și un acord de revizuire a repartizării profitului între țări și de asigurare a unei impozitări efective minime ar fi esențiale în acest sens. Sarcina fiscală în zona euro este relativ ridicată și vizează în mod disproporționat costul forței de muncă, iar impozitele pe proprietate sau taxele de mediu reprezintă o parte foarte mică din veniturile fiscale. Cu toate acestea, ultimele două taxe pot fi mai puțin dăunătoare creșterii economice și ofertei și cererii de forță de muncă și pot contribui la o creștere durabilă prin stimularea unui comportament mai ecologic din partea consumatorilor și a producătorilor. Impozitarea ar trebui să ia în considerare în mod mai adecvat dimensiunea climatică și să ofere răspunsuri mai coerente la problema emisiilor de carbon și a relocării acestora. Prin urmare, pentru a contribui la tranziția către o economie verde, se va propune promovarea elaborării unor politici bugetare care să favorizeze angajamentele de mediu, precum și o revizuire a Directivei privind impozitarea energiei, împreună cu un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, dacă va fi necesar, pentru a evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și a menține condiții echitabile de concurență cu întreprinderile din țări terțe.

               (10)Reformele structurale și instituționale care sporesc concurența pe piețele de produse, promovează eficiența resurselor, îmbunătățesc mediul de afaceri și calitatea administrațiilor publice, inclusiv eficacitatea sistemului de justiție, sunt importante pentru reziliența statelor membre din zona euro. Structurile economice reziliente împiedică efectele semnificative și de lungă durată ale șocurilor asupra veniturilor și a ofertei de forță de muncă, pot facilita funcționarea politicii bugetare și monetare și pot limita divergențele, în special în perioadele de încetinire a creșterii economice, creând condiții mai favorabile pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii. O mai bună coordonare și punere în aplicare a reformelor structurale, în special a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări, pot să creeze efecte de propagare pozitive între statele membre. În acest sens, consiliile naționale pentru productivitate pot juca un rol important în creșterea gradului de responsabilizare pentru realizarea reformelor și în îmbunătățirea punerii în aplicare. De asemenea, sunt necesare reforme pentru a face față provocărilor urgente pe termen lung, cum ar fi tranziția climatică și transformarea tehnologică. Aprofundarea integrării pieței unice, care s-a dovedit a fi un motor major al creșterii economice și al convergenței între statele membre, poate contribui, de asemenea, la stimularea creșterii productivității.

               (11)Pilonul european al drepturilor sociale stabilește douăzeci de principii în ceea ce privește egalitatea de șanse și accesul la piața muncii, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială. El este conceput ca un punct de reper pentru a promova convergența în sens ascendent către condiții de muncă și de viață mai bune. Economiile și societățile mai puternice și mai favorabile incluziunii pot, la rândul lor, să stimuleze reziliența Uniunii și a zonei euro. Reformele și investițiile în competențe, în tranzițiile profesionale și în ceea ce privește o protecție socială mai eficace sunt, de asemenea, importante pentru o tranziție justă și echitabilă către o economie verde și digitală. Punerea în aplicare deplină a pilonului la toate nivelurile, ținând seama în mod corespunzător de competențele respective, va fi esențială pentru promovarea convergenței ascendente.

               (12)Reformele care sporesc participarea pe piața muncii, care promovează crearea de locuri de muncă de calitate, care sprijină tranzițiile reușite pe piața forței de muncă, care reduc segmentarea și care promovează dialogul social pot contribui la stimularea creșterii favorabile incluziunii, la îmbunătățirea rezilienței economice și a stabilizării automate, la reducerea inegalităților și la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale. Sprijinul individualizat pentru tranziția profesională, formarea și recalificarea sunt esențiale pentru a promova reintegrarea la timp a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Accesul la educație și formare de înaltă calitate pe tot parcursul vieții necesită investiții adecvate pentru a îmbunătăți capitalul uman și competențele, având în vedere, de asemenea, tranziția digitală și tranziția ecologică. Acest lucru contribuie la îmbunătățirea capacității de inserție profesională, a productivității, a capacității de inovare și a salariilor pe termen mediu și lung, sporind reziliența zonei euro. Legislația privind protecția încadrării în muncă trebuie să prevadă condiții de muncă echitabile și decente pentru toți lucrătorii, în special din perspectiva apariției unor forme atipice de încadrare în muncă care oferă noi oportunități, dar care generează și noi provocări legate de siguranța locului de muncă și de protecția socială. Sistemele de protecție socială eficace și sustenabile sunt, de asemenea, esențiale pentru a asigura un venit adecvat și accesul la servicii de calitate. Reformele sistemelor de pensii și politicile privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată pot promova în mod semnificativ participarea pe piața forței de muncă, protejând sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor de protecție socială europene. Reorientarea sarcinii fiscale dinspre forța de muncă s-ar putea concentra în mod util în special asupra persoanelor cu venituri scăzute și asupra celei de a doua persoane care contribuie la venitul familiei. Implicarea partenerilor sociali în reformele privind ocuparea forței de muncă, reformele sociale și economice este esențială pentru a consolida asumarea responsabilității și a sprijini punerea în aplicare a reformelor.

               (13)Deși robustețea sectorului financiar din zona euro a crescut de la începutul crizei, există în continuare vulnerabilități. Datoriile întreprinderilor și gospodăriilor rămân ridicate în mai multe țări și, în multe cazuri, sistemele de impozitare sunt caracterizate în continuare de o favorizare a îndatorării. Necesitatea de adaptare a modelelor comerciale ale băncilor, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzilor și creșterea concurenței din partea altor forme de finanțare continuă să exercite presiuni asupra competitivității băncilor. S-au înregistrat progrese susținute în ceea ce privește reducerea riscurilor, în special în ceea ce privește reducerea creditelor neperformante. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi susținute suplimentare acolo unde ponderea creditelor neperformante rămâne destul de ridicată, iar toate statele membre ar trebui să pună în aplicare politici adecvate pentru a preveni acumularea de credite neperformante. În martie 2018, Comisia a prezentat un pachet de reducere a riscurilor menit atât să faciliteze abordarea creditelor neperformante moștenite, cât și să prevină acumularea lor pe viitor. Ca parte a măsurilor legislative privind creditele neperformante, în aprilie 2019 a fost adoptat un regulament
                  5
                care introduce un „mecanism de protecție prudențial statutar” pentru a preveni riscul constituirii insuficiente de provizioane pentru creditele neperformante viitoare; ar trebui realizate progrese suplimentare pentru a continua abordarea problemei creditelor neperformante, în special prin realizarea de progrese în ceea ce privește proiectul de directivă privind creditele neperformante pe piețele secundare. După cum s-a subliniat în rapoartele Comisiei privind combaterea spălării banilor emise în iulie 2019
                  6
               , Uniunea are nevoie de o abordare mai cuprinzătoare privind combaterea spălării banilor și a finanțării activităților teroriste pentru a remedia deficiențele structurale identificate. Acest lucru necesită, în special, o mai bună aplicare a normelor și o mai bună supraveghere prin acțiuni mai unificate la nivelul UE.

               (14)S-au înregistrat progrese în ceea ce privește instituirea uniunii bancare, inclusiv prin acordul cu privire la operaționalizarea unui mecanism comun de sprijin pentru Fondul unic de rezoluție, dar aceasta nu este încă finalizată. S-a înființat un grup de lucru la nivel înalt pentru a continua lucrările tehnice în vederea lansării negocierilor politice pentru instituirea unui sistem european de asigurare a depozitelor (EDIS). Această activitate trebuie să fie finalizată, având în vedere importanța EDIS pentru o uniune bancară stabilă și pentru arhitectura generală a UEM, ceea ce necesită abordarea tuturor elementelor relevante pentru a favoriza stabilitatea și eficiența sectorului bancar european. În sfârșit, Comisia și-a respectat angajamentele cu privire la toate acțiunile anunțate în uniunea piețelor de capital. Cu toate acestea, sprijinul concret pentru anumite dosare legislative a lipsit uneori și sunt necesare eforturi reînnoite pentru a elimina obstacolele juridice, fiscale și de reglementare din calea înființării unei uniuni a piețelor de capital, în special în ceea ce privește normele privind accesul la finanțare, insolvența, supravegherea și divergențele fiscale, precum și pentru a realiza o supraveghere mai eficace la nivelul UE. De asemenea, trebuie să se evalueze rolul și funcționarea piețelor obligațiunilor de stat naționale pentru a aborda așa-numita legătură între bănci și entitățile suverane.

               (15)Consolidarea arhitecturii UEM necesită îndeplinirea cu prioritate a acțiunilor identificate în Declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din decembrie 2019, dar și a propunerilor Comisiei de stabilire a unor măsuri suplimentare în vederea finalizării UEM. Comunicarea din iunie 2019 intitulată „Aprofundarea uniunii economice și monetare a Europei: o evaluare a situației la patru ani de la Raportul celor cinci președinți” prezintă situația actuală și subliniază domeniile în care ar trebui să se concentreze eforturile de reformă pe termen scurt și mediu. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește uniunea economică, ajungându-se la un acord politic privind instrumentul bugetar pentru convergență și competitivitate pentru zona euro. Sunt în curs de desfășurare discuții privind îmbunătățirea setului de instrumente al mecanismului european de stabilitate și privind revizuirea tratatului de instituire a acestuia. Cu toate acestea, în cadrul Consiliului nu au avut loc discuții cu privire la o funcție de stabilizare bugetară pentru zona euro și nici discuții privind reformarea guvernanței zonei euro. Comisia intenționează să propună un sistem european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj pentru a proteja mai bine cetățenii în caz de șocuri economice.

               (16)Finalizarea UEM ar duce la rezultate macroeconomice mai bune. O UEM incompletă împiedică integrarea financiară. Acest lucru limitează oportunitățile de finanțare a investițiilor atât de necesare pentru a promova o economie favorabilă incluziunii, productivă, durabilă și stabilă. O UEM incompletă împiedică, de asemenea, transmiterea fără probleme a politicii monetare în zona euro și limitează capacitatea Europei de a-și stabili propriul destin economic. Mai mult, lipsa unei funcții centrale de stabilizare bugetară slăbește semnificativ capacitatea bugetară anticiclică a zonei euro. În plus, trecerea la soluții interguvernamentale nu a fost însoțită de asumarea în mod adecvat a responsabilității la nivelul UE. Prin urmare, îmbunătățirea guvernanței organismelor din zona euro ar fi esențială pentru creșterea responsabilității democratice. Consolidarea UEM este esențială pentru a spori importanța Europei în lume, pentru a dezvolta rolul internațional al monedei euro și pentru a contribui la o economie globală deschisă, multilaterală și bazată pe norme. Este important să se poarte în continuare discuții în mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii.

               RECOMANDĂ statelor membre din zona euro să acționeze, individual și colectiv, în cadrul Eurogrupului în perioada 2020-2021, astfel încât:

               1.În statele membre din zona euro cu deficite de cont curent sau cu datorii externe ridicate, să continue reformele menite să stimuleze competitivitatea și să reducă datoria externă. În statele membre din zona euro cu excedente mari de cont curent, să consolideze condițiile care sprijină creșterea salariilor, respectând în același timp rolul partenerilor sociali, și să pună în aplicare măsuri care să stimuleze investițiile publice și private. În toate statele membre, să stimuleze productivitatea prin îmbunătățirea mediului de afaceri și a calității instituțiilor, să sporească reziliența prin îmbunătățirea funcționării piețelor de bunuri și servicii, în special prin aprofundarea pieței unice. Să sprijine o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii către o economie verde și digitală competitivă prin investiții tangibile și intangibile, atât publice, cât și private.

               2.În statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei, să aplice politici prudente pentru a pune datoria publică în mod credibil pe o traiectorie descendentă sustenabilă. În statele membre care au o poziție bugetară favorabilă, să o utilizeze pentru a stimula și mai mult investițiile de înaltă calitate. În cazul înrăutățirii perspectivelor, este important să se pună în practică, la nivel agregat, o orientare bugetară expansionistă, urmărind totodată politici care să respecte pe deplin Pactul de stabilitate și de creștere, luând în considerare circumstanțele specifice fiecărei țări și evitând prociclicitatea în măsura în care este posibil, și să fie pregătite să coordoneze politicile în cadrul Eurogrupului. Să îmbunătățească eficacitatea cadrelor bugetare naționale și calitatea finanțelor publice și să adopte măsuri fiscale și alte măsuri bugetare relevante care să fie favorabile creșterii și să stimuleze o economie durabilă. Să sprijine și să pună în aplicare acțiuni ale UE de combatere a planificării fiscale agresive și să soluționeze problema uniformizării la un nivel inferior în ceea ce privește impozitarea întreprinderilor.

               3.Să consolideze sistemele de educație și formare și investițiile în competențe. Să sporească eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă care sprijină integrarea pe piața muncii și tranzițiile de succes pe piața forței de muncă, inclusiv către un număr sporit de locuri de muncă digitale și ecologice. Să promoveze participarea pe piața muncii, inclusiv cea a femeilor, și să reorienteze impozitele dinspre forța de muncă, în special pentru persoanele cu venituri mici și pentru cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei. Să promoveze crearea de locuri de muncă de calitate, a unor condiții de muncă echitabile și să soluționeze problema segmentării pieței muncii. Să îmbunătățească accesul la sisteme de protecție socială adecvate și durabile. Să sporească eficacitatea dialogului social și să promoveze negocierile colective.

               4.Să finalizeze uniunea bancară prin inițierea de negocieri politice privind sistemul european de asigurare a depozitelor, prin luarea de măsuri pentru îmbunătățirea gestionării crizelor și pentru asigurarea de lichidități în caz de rezoluție și prin depunerea de eforturi pentru ca mecanismul comun de sprijin pentru Fondul unic de rezoluție să devină operațional. Să consolideze cadrul european de reglementare și de supraveghere, inclusiv prin consolidarea supravegherii și a aplicării normelor de combatere a spălării banilor. Să promoveze o reducere ordonată a efectului de levier al stocurilor mari de datorii private, inclusiv prin eliminarea tendinței de favorizare a îndatorării în cadrul sistemului de impozitare. Să continue să permită reducerea rapidă a nivelului creditelor neperformante acordate de bănci în zona euro și să prevină acumularea acestora. Să-și reînnoiască eforturile de finalizare a uniunii piețelor de capital.

               5.Să realizeze progrese ambițioase în ceea ce privește aprofundarea uniunii economice și monetare, să pună în aplicare în mod rapid acțiunile identificate în Declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din decembrie 2019 și să înregistreze progrese cu privire la toate celelalte aspecte, pentru a consolida rolul internațional al monedei euro și pentru a promova interesele economice ale Europei la nivel mondial. Să aprofundeze uniunea economică și monetară și să consolideze responsabilitatea democratică în cadrul ei, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii și într-un mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro.

               Adoptată la Strasbourg, 17.12.2019

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        Toate cifrele preconizate în prezentul document sunt preluate din previziunile Comisiei Europene din toamna anului 2019.

                     (4)

                        Comisia Europeană (2019), Raport privind mecanismul de alertă 2020, COM (2019) 651 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) 2019/630 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante, JO L 111, 25.4.2019, p. 4.

                     (6)

                        Comunicarea COM (2019) 360 final a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 24 iulie 2019 - Către o mai bună punere în aplicare a cadrului UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului.


title: Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a Comisiei să negocieze în numele Uniunii Europene modificări și adaptări ale Protocolului de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei Europene să înceapă negocieri privind un Acord de cooperare și asistență administrativă reciprocă în domeniul vamal (CCMAA) cu Republica Belarus

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               În decursul ultimilor ani, relațiile UE-Belarus au înregistrat progrese, iar comerțul bilateral cu mărfuri dintre UE și Belarus s-a dezvoltat constant. Uniunea Europeană este al doilea partener comercial al Republicii Belarus - aproape o treime din comerțul extern total al țării. În același timp, fabricile din Belarus reprezintă sursa unei părți importante (estimate la peste 15 %) a produselor din tutun ilicite confiscate de autoritățile vamale din statele membre ale UE. Comerțul ilicit cu produse din tutun reprezintă o pierdere de venit a bugetelor statelor membre și a bugetului UE estimată la

                  10 miliarde EUR

                pe an. Comerțul ilicit cu produse din tutun subminează și politicile UE și naționale în materie de sănătate, contribuind astfel și la numeroasele decese înregistrate în fiecare an din cauza fumatului. În 2013, UE a adoptat o strategie cuprinzătoare
                  1
                de combatere a comerțului ilicit cu produse din tutun, care este în continuare relevantă
                  2
               . Un element-cheie al acestei strategii este consolidarea cooperării cu principalele țări de origine și de tranzit. Prin urmare, propunerea răspunde nevoilor statelor membre și ale societăților comerciale de pe teritoriul acestora privind un cadru juridic pentru cooperarea și asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal cu Belarus.

               Din cauza contextului istoric specific, Republica Belarus este singura țară din vecinătatea estică a UE și singura țară din Uniunea Economică Eurasiatică care nu are o bază juridică oficială de cooperare și asistență administrativă reciprocă în domeniul vamal cu UE. Prin urmare, este necesar un acord internațional care să ofere un temei juridic pentru cooperarea vamală, în special în ceea ce privește securitatea lanțului de aprovizionare și facilitarea comerțului, precum și pentru asistența administrativă reciprocă în vederea prevenirii, anchetării și combaterii încălcărilor legislației vamale. Acordul cu Belarus va constitui un instrument adecvat pentru combaterea fraudei vamale.

               Deoarece relațiile UE cu Republica Belarus evoluează, acum este momentul potrivit pentru a elimina această lacună în relațiile externe ale UE în domeniul vamală cu țări din vecinătatea sa. Această inițiativă este în conformitate cu concluziile Consiliului cu privire la Belarus din februarie 2016, prin care se afirmă deschiderea UE către dezvoltarea în continuare a relațiilor UE-Belarus și către luarea de măsuri suplimentare în vederea consolidării relațiilor politice și a cooperării sectoriale într-un context adecvat. Inițiativa survine după realizarea contactelor politice cu ocazia reuniunii Grupului de coordonare UE-Belarus din 25 aprilie 2019 și după vizita comisarului Oettinger la Minsk, în februarie 2019. Consolidarea angajamentului nostru față de Belarus este, de asemenea, un element-cheie în cadrul Planului de acțiune adoptat de Comisie în decembrie 2018 pentru combaterea comerțului ilicit cu tutun 2018-2022
                  3
               .

               Această inițiativă nu se înscrie în cadrul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT).

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Comisia a încheiat acorduri care includ dispoziții privind cooperarea și asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal cu toate țările din vecinătatea noastră estică, precum și cu toate celelalte țări membre ale Uniunii Economice Eurasiatice: Rusia
                     4
                  , Armenia
                     5
                  , Kazahstan
                     6
                   și Kârgâzstan
                     7
                  .

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Recomandarea este coerentă cu alte politici ale Uniunii.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temei juridic

                  Temeiul juridic procedural va fi articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

                  Obiectul acordului ar face parte din politica comercială comună a Uniunii; prin urmare, temeiul juridic material al deciziilor privind semnarea și încheierea acordului va fi articolul 207 din TFUE.

               •Subsidiaritate (în cazul competențelor neexclusive)

                  În conformitate cu articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), inițiativa intră în sfera competenței exclusive a UE (politica comercială comună). În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.

               •Proporționalitate

                  Recomandarea Comisiei este conformă cu principiul proporționalității.

                  Un acord internațional reprezintă instrumentul adecvat și necesar pentru a oferi un temei juridic pentru cooperarea și asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal cu o țară terță, în lumina obiectivului nostru de a colabora cu Republica Belarus în domeniul cooperării vamale, aceasta fiind singura țară rămasă la frontiera estică a UE cu care nu există încă niciun acord în domeniul vamal.

               •Alegerea instrumentului

                  Decizie a Consiliului Uniunii Europene

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •Consultări cu părțile interesate

                  Nu se aplică.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Acordul urmărește să îmbunătățească aplicarea legislației vamale prin cooperare și asistență administrativă reciprocă între autoritățile vamale din UE și din Belarus.

                  Alinierea normelor și deschiderea căilor de comunicare cu Republica Belarus vor avea un impact pozitiv.

                  Se preconizează un impact pozitiv indirect prin îmbunătățirea aplicării corecte a legislației vamale, prin intermediul asistenței administrative reciproce și al cooperării vamale și, printre altele, reducerea fraudei vamale, în special a contrabandei cu tutun, ceea ce va avea ca rezultat creșterea veniturilor vamale și fiscale în UE.

                  În urma negocierilor, textul posibil al acordului ar fi similar cu textul acordurilor încheiate cu țările învecinate cu Belarus și cu cel al acordurilor încheiate cu țările din Uniunea Economică Eurasiatică, din care face parte și Belarusul, și care au același cod vamal regional.

                  În ceea ce privește asistența administrativă reciprocă, o mare parte a acordului este formală și procedurală, astfel încât proiectul de text nu ar trebui să fie modificat substanțial în timpul negocierilor.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Această inițiativă nu se înscrie în cadrul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT).

               •Drepturi fundamentale

                  Recomandarea este coerentă cu tratatele UE și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Acordul de cooperare și asistență administrativă reciprocă în domeniul vamal nu va avea un efect direct asupra bugetului Uniunii.

               Acordul va necesita resurse financiare și administrative pentru înființarea și administrarea unui comitet comun și pentru posibile misiuni și discuții necesare implementării acordului.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei Europene să înceapă negocieri privind un Acord de cooperare și asistență administrativă reciprocă în domeniul vamal (CCMAA) cu Republica Belarus

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să deschidă negocieri, în numele Uniunii Europene, cu Republica Belarus în vederea unui acord privind cooperarea și asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal.

               Articolul 2

               Negocierile se desfășoară pe baza directivelor de negociere ale Consiliului prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Comisia desfășoară negocierile în consultare cu [a se completa de către Consiliu numele comitetului special].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        COM(2013)324.

                     (2)

                        COM(2017)235 secțiunea E.

                     (3)

                        COM (2018)846, elementul A.2.7.

                     (4)

                        JO L 327/1 din 28.11.1997.

                     (5)

                        JO L 239/1 din 9.9.1999.

                     (6)

                        JO L 29/1 din 4.2.2016.

                     (7)

                        JO L 196/46 din 28.7.1999.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei Europene să înceapă negocieri privind un Acord de cooperare și asistență administrativă reciprocă în domeniul vamal (CCMAA) cu Republica Belarus

               ANEXĂ

               Recomandare de Decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei Europene să înceapă negocieri privind un Acord de cooperare și asistență administrativă reciprocă în domeniul vamal (CCMAA) cu Republica Belarus

               1.Natura acordului preconizat

               Domeniul de aplicare al acordului preconizat se va limita la chestiuni care țin de competența Uniunii. Obiectivul general al acordului preconizat va fi dezvoltarea și intensificarea cooperării și asistenței administrative reciproce în domeniul vamal cu Republica Belarus. în special stabilirea temeiului juridic pentru un cadru de cooperare vamală care să vizeze securizarea lanțului de aprovizionare și facilitarea comerțului licit, asigurând în același timp controale vamale eficiente, precum și protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene prin permiterea schimbului de informații, pentru a asigura punerea corectă în aplicare a legislației vamale. Acordul preconizat va fi încheiat pe o durată nedeterminată.

               2.Conținutul acordului preconizat

               Acordul preconizat va acoperi toate dispozițiile adoptate de Uniunea Europeană și Republica Belarus (denumite în continuare și părțile contractante) în cadrul legislațiilor lor vamale corespunzătoare care reglementează importul, exportul și tranzitul de mărfuri și plasarea lor sub un regim vamal. În principiu, nu este exclus niciun domeniu supus jurisdicției Uniunii în cadrul căruia ar fi adecvată cooperarea vamală sau asistența administrativă reciprocă.

               Prin urmare, acordul preconizat ar trebui să acopere elemente cum ar fi:

               (1)cooperarea în vederea îmbunătățirii legislației vamale, a armonizării și a simplificării procedurilor vamale;

               (2)Introducerea de sisteme vamale moderne, inclusiv tehnologii moderne de vămuire, dispoziții pentru operatorii economici autorizați, analize și controale automate bazate pe riscuri, proceduri simplificate pentru acordarea liberului de vamă, audituri ulterioare acordării liberului de vamă, dispoziții pentru parteneriatele dintre autoritățile vamale și întreprinderi;

               (3)facilitarea și controlul efectiv al operațiunilor de transbordare și al operațiunilor de tranzit pe teritoriile respective; cooperarea și coordonarea între toate autoritățile și agențiile vizate de pe teritoriile respective, pentru a facilita traficul în tranzit; aprofundarea, atunci când este relevant și adecvat, a posibilităților de compatibilitate a sistemelor lor de tranzit vamal;

               (4)etica profesională;

               (5)după caz și în conformitate cu modalitățile care urmează să fie stabilite, schimbul de informații și date relevante, cu respectarea regulilor de confidențialitate a datelor sensibile și a regulilor de protecție a datelor cu caracter personal ale părților contractante;

               (6)coordonarea acțiunilor vamale între autoritățile vamale ale părților contractante;

               (7)recunoașterea reciprocă a programelor operatorilor economici autorizați și a controalelor vamale, inclusiv a măsurilor echivalente de facilitare a comerțului, dacă este relevant și adecvat, în conformitate cu modalități care urmează să fie stabilite;

               (8)determinarea valorii în vamă;

               (9)asistența administrativă reciprocă.

               3.Alte dispoziții

               Normele aplicabile privind confidențialitatea, protecția datelor și utilizarea informațiilor vor definite în conformitate cu legislația UE relevantă.

               Acordul preconizat va conține clauzele uzuale privind aplicarea teritorială, intrarea în vigoare, durata și preavizul de denunțare.

               4.Comitetul mixt de cooperare vamală

               Acordul preconizat va prevedea un Comitet mixt de cooperare vamală, care va asigura buna funcționare a acordului preconizat; comitetul poate lua decizii și alte măsuri necesare pentru implementarea obiectivelor acordului.

               În conformitate cu articolul 17 din TUE, Uniunea va fi reprezentată în cadrul Comitetului mixt de cooperare vamală de către Comisie, asistată de reprezentanți ai statelor membre.

               Se poate constitui un grup de lucru care să examineze și să formuleze recomandări Comitetului mixt de cooperare vamală cu privire la aspectele tehnice legate de punerea în aplicare a acordului preconizat.

               Grupul de lucru va fi format din experți din partea ambelor părți contractante.

               El va raporta Comitetului mixt de cooperare vamală, care va lua deciziile corespunzătoare, de comun acord.

               5.Negocierea

               Comisia informează Consiliul cu privire la rezultatele negocierilor și, dacă este cazul, cu privire la eventualele probleme ce pot apărea pe parcursul negocierilor.


title: Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a deschiderii negocierilor privind încheierea de acorduri de exonerare de obligația de a deține viză de scurtă ședere între Uniunea Europeană și Columbia și Peru

text:
 ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---documentbreak---                        RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED

                              COMISIA
                              EUROPEANĂ

                                                      Bruxelles, 11.3.2015
                                                      COM(2015) 119 final

                                                      ANNEX 1

     This document was downgraded/declassified
     Date           16.1.2020
     By             M.SHOTTER
     Authority      DG HOME

                                            ANEXĂ

                                                 la

                             Recomandarea de Decizie a Consiliului

     de autorizare a deschiderii negocierilor privind încheierea de acorduri de exonerare de
     obligația de a deține viză de scurtă ședere între Uniunea Europeană și Columbia și Peru

RO                                                                                RO
                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                            RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                               ANEXĂ […]
                                           Directive de negociere
     În cursul negocierilor, Comisia ar trebui să vizeze atingerea obiectivelor prevăzute în detaliu
     mai jos:

     1.       SCOPUL ȘI DOMENIUL DE APLICARE AL ACORDURILOR
     Scopul acordurilor ar trebui să fie instituirea unor drepturi și obligații clare, neambigue și cu
     caracter juridic obligatoriu, care să asigure exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă
     ședere atât pentru cetățenii Columbiei și ai Republicii Peru care trec frontierele externe ale
     statelor membre, cât și pentru cetățenii statelor membre care trec frontierele externe ale țărilor
     menționate anterior.

     2.       ASPECTE SPECIFICE
     Acordurile ar trebui să specifice categoriile de cetățeni ai UE și de resortisanți ai Columbiei și
       ai Republicii Peru care urmează să beneficieze de exonerarea de obligația de a deține viză,
       și anume titularii de pașapoarte simple și de pașapoarte diplomatice, de serviciu, oficiale și
       speciale. Declarațiile atașate la acorduri ar trebui să menționeze planurile guvernelor
       Columbiei și Republicii Peru de a începe emiterea de pașapoarte biometrice pentru
       cetățenii proprii în cursul anului 2015.
     Acordurile ar trebui să definească scopul șederii pentru care se acordă exonerarea de obligația
       de a deține viză: turism, vizite familiale, afaceri etc. Exonerarea de obligația de a deține
       viză nu ar trebui să se aplice în cazul persoanelor care intră pe teritoriu pentru o perioadă
       de cel mult 90 de zile, în vederea desfășurării unei activități economice remunerate.
     Acordurile ar trebui să definească, de asemenea, durata șederii autorizate pentru care este
       valabilă exonerarea de obligația de a deține viză. În cazul cetățenilor UE, aceasta ar trebui
       să fie de 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile pe teritoriul Columbiei și al Republicii
       Peru, iar în cazul resortisanților Columbiei și ai Republicii Peru ar trebui să fie de 90 de
       zile în orice perioadă de 180 de zile în spațiul Schengen.
     Acordurile ar trebui să prevadă că, în mod excepțional și pentru o perioadă de tranziție,
       șederea în spațiul Schengen care face obiectul exonerării de obligația de a deține viză timp
       de 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile se calculează independent de orice ședere
       într-un stat membru care nu pune încă integral în aplicare acquis-ul Schengen.
     Acordurile ar trebui să prevadă în mod clar că exonerarea de obligația de a deține viză se
       aplică indiferent de modul de transport utilizat pentru a trece frontiera.
     Acordurile ar trebui să prevadă în mod clar că aspectele care nu intră în domeniul de aplicare
       al acordurilor fac în continuare obiectul legislației naționale și al celei a Uniunii. Acest
       lucru se aplică în special altor condiții de intrare, refuzului intrării, extinderii șederii peste
       trei luni etc.

     3.       GESTIONAREA ACORDURILOR
     Acordurile cu Columbia și Peru ar trebui să conțină o dispoziție de instituire a unui comitet de
     experți. Comitetele respective ar trebui să fie compuse din reprezentanți ai Uniunii Europene

RO                                                    2                                                     RO
                           RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                            RESTREINT UE/EU RESTRICTED
     și, respectiv, ai Columbiei și ai Republicii Peru. Uniunea ar trebui să fie reprezentată de
     Comisie.
     Comitetul de experți ar trebui să aibă în principal sarcina:
     –        de a monitoriza punerea în aplicare a acordului și
     –        de a sugera modificări şi completări ale acordului.

     4.       RELAȚIILE CU ACORDURILE BILATERALE EXISTENTE ÎNCHEIATE ÎNTRE
              STATELE MEMBRE ȘI COLUMBIA ȘI PERU
     Fiecare acord ar trebui să conțină o clauză prin care, de la intrarea în vigoare a acordului,
     dispozițiile sale prevalează asupra acordurilor bilaterale sau asupra dispozițiilor tuturor
     acordurilor sau înțelegerilor bilaterale încheiate între state membre individuale și Columbia și
     Peru, în măsura în care dispozițiile acestora privesc aspecte care intră în domeniul de aplicare
     al acordului.

     5.       APLICAREA TERITORIALĂ, INTRAREA ÎN                                  VIGOARE,          DURATA,
              SUSPENDAREA ȘI DENUNȚAREA ACORDURILOR
     Acordurile ar trebui să conțină dispoziții cu privire la aplicarea lor teritorială (în cazul Franței
     și al Țărilor de Jos, exonerarea de obligația de a deține viză le-ar conferi resortisanților
     Columbiei și ai Republicii Peru drept de ședere doar pe teritoriile europene ale statelor
     membre respective) și referitor la intrarea lor în vigoare și la durata acestora. Acordurile ar
     trebui să fie încheiate pe perioadă nedeterminată și ar trebui să conțină dispoziții care să
     permită fiecărei părți contractante să suspende și/sau să denunțe acordul, integral sau parțial.
     Motivele de suspendare ar trebui să includă în special amenințările la adresa ordinii și a
     securității publice, migrația neregulamentară și reintroducerea obligației de a deține viză de
     către oricare dintre părți. În ceea ce privește aspectul specific al migrației neregulamentare, în
     declarațiile atașate la acorduri ar trebui să se reamintească faptul că, în temeiul articolului 49
     alineatul (3) din Acordul de dialog politic și de cooperare1 dintre Comunitatea Europeană și
     statele sale membre, pe de o parte, și Comunitatea Andină și țările membre ale acesteia, pe de
     altă parte, părțile convin să își readmită migranții neregulamentari.
     Columbia și Peru ar trebui să aibă dreptul să suspende sau să denunțe acordul la care este
     parte fiecare doar cu privire la Uniunea Europeană în ansamblul ei, și nu cu privire la unul sau
     mai multe state membre, în mod individual. Uniunea Europeană ar trebui să aibă dreptul să
     suspende sau să denunțe acordul doar în numele tuturor statelor sale membre.

     1
            COM(2003) 695. Acordul nu a intrat încă în vigoare deoarece UE nu l-a ratificat încă. Se preconizează
            însă ca acesta să intre în vigoare în cursul anului 2015.

RO                                                       3                                                          RO
                           RESTREINT UE/EU RESTRICTED