title: Recomandarea Comisiei din 24 iulie 2018 privind liniile directoare în materie de egalitate de tratament și transparență care trebuie aplicate de ENTSO-E și ENTSOG la dezvoltarea TYNDP-urilor, astfel cum se prevede în secțiunea 2 punctul 5 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

text:
               27.7.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 265/1

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 24 iulie 2018
      privind liniile directoare în materie de egalitate de tratament și transparență care trebuie aplicate de ENTSO-E și ENTSOG la dezvoltarea TYNDP-urilor, astfel cum se prevede în secțiunea 2 punctul 5 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
      (2018/C 265/01)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172,
      având în vedere secțiunea 2 punctul 5 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (1) („Regulamentul TEN-E”),
      întrucât:

                  (1)

                  Planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani (10-year network development plan, TYNDP) pentru energia electrică și TYNDP-ul pentru gazele naturale sunt documente fără caracter obligatoriu, valabile la nivelul Uniunii, elaborate și publicate o dată la doi ani de către Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică („ENTSO-E”), respectiv de către Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale („ENTSOG”), cu scopul de a evalua, în conformitate cu toate cerințele juridice relevante, măsura în care toate proiectele europene relevante contribuie la îmbunătățirea sistemelor europene de energie electrică și gaze naturale,

                  (2)

                  Regulamentul TEN-E impune includerea proiectelor candidate din domeniile energiei electrice și gazelor naturale în TYNDP-ul relevant, ca o condiție prealabilă pentru prezentarea acestora în calitate de candidate la includerea pe listele proiectelor de interes comun la nivelul Uniunii.

                  (3)

                  Regulamentul TEN-E impune Comisiei Europene să emită linii directoare privind criteriile care trebuie aplicate de ENTSO-E și ENTSOG la dezvoltarea TYNDP-urilor, pentru a asigura egalitatea de tratament și transparența procedurii.

                  (4)

                  Comisia a pregătit prezentele linii directoare fără caracter obligatoriu privind principiile-cheie care ar trebui respectate și aspectele care ar trebui abordate în documentele de punere concretă în aplicare adoptate și utilizate de ENTSO-E și ENTSOG la pregătirea TYNDP-urilor,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

                  1.

                  Rețelele europene ale operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și de gaze naturale (ENTSOG) ar trebui să urmeze liniile directoare fără caracter obligatoriu din punct de vedere juridic din anexa la prezenta recomandare. Aceste linii directoare ar trebui să contribuie la asigurarea egalității de tratament și a transparenței procedurii pentru dezvoltarea planurilor de dezvoltare a rețelei pe 10 ani, în conformitate cu cerințele secțiunii 2 punctul 5 din anexa III la Regulamentul TEN-E [Regulamentul (UE) nr. 347/2013].

                  2.

                  Prezenta recomandare se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

         Adoptată la Bruxelles, 24 iulie 2018.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 115, 25.4.2013, p. 39.

         ANEXĂ
         1.   INTRODUCERE

         1.1.   Obiectivul liniilor directoare

         Recomandarea Comisiei, intitulată „Linii directoare în materie de egalitate de tratament și transparență care trebuie aplicate de Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și de gaze naturale (ENTSOG) la dezvoltarea TYNDP-urilor (planurilor de dezvoltare a rețelei pe zece ani)” (denumite în continuare „liniile directoare”), răspunde dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (1) („Regulamentul TEN-E”).
         TYNDP-urile pentru energie electrică și gaze naturale sunt documente europene de referință cuprinzătoare și actualizate ale rețelelor de transport de energie electrică și gaze naturale. TYNDP-urile sunt documente bienale ce prezintă o imagine de ansamblu a planurilor de extindere a transportului care sunt identificate ca necesare pentru a se asigura faptul că rețeaua de transport facilitează atingerea obiectivelor politicii energetice a UE. TYNDP-urile reprezintă baza utilizată pentru stabilirea listei proiectelor de interes comun (PIC) în sectoarele energiei electrice și gazelor naturale. Numai proiectele de gaze naturale și energie electrică incluse în TYNDP-uri pot candida pentru a deveni PIC-uri, iar evaluarea lor se bazează într-o mare măsură pe analizele costuri-beneficii specifice fiecărui proiect, furnizate de TYNDP-uri.
         Liniile directoare explică cadrul juridic care se aplică procedurii de elaborare și adoptare a TYNDP-urilor. Ele urmăresc să asigure o procedură echitabilă, egală și transparentă de includere a proiectelor în TYNDP, prin stabilirea unei structuri, a unor conținuturi și a unor principii care să asigure coerența dintre cele două proceduri TYNDP și o interpretare uniformă de către cele două ENTSO-uri a principiilor și normelor aplicabile. Ele oferă un cadru general pentru adoptarea, revizuirea și aplicarea documentelor de punere concretă în aplicare care trebuie adoptate și utilizate de ENTSO-E, respectiv de ENTSOG, pentru a asigura egalitatea de tratament și transparența în cadrul acestor exerciții.
         Dezvoltarea prezentelor linii directoare este prevăzută în secțiunea 2 punctul 5 din anexa III la Regulamentul TEN-E referitoare la procedura de creare a listelor regionale din cadrul procedurii de identificare a proiectelor de interes comun („PIC”): „[…] Comisia emite linii directoare privind criteriile aplicabile de către ENTSO de energie electrică și ENTSO de gaze la dezvoltarea planurilor lor de dezvoltare a rețelelor pentru zece ani menționate la punctele 3 și, respectiv, 4, pentru a asigura egalitatea de tratament și transparența procedurii.” Dispozițiile privind procedurile TYNDP, stabilite prin liniile directoare, vor fi aplicabile fiecărui proiect avut în vedere pentru includerea în respectivul TYNDP, indiferent de planurile promotorului de a-l prezenta sau nu ca proiect candidat în cadrul procedurii ulterioare de selecție a PIC-urilor.
         Prezentele linii directoare nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic. Toate viitoarele metode, instrumente și termene care urmează să fie utilizate de ENTSO-E și ENTSOG în cadrul procedurilor de elaborare a propriilor TYNDP-uri ar trebui să respecte pe deplin cerințele Regulamentelor (CE) nr. 714/2009 (2) și (CE) nr. 715/2009 (3) ale Parlamentului European și ale Consiliului, cerințele Regulamentului TEN-E și liniile directoare.
         1.2.   Destinatari

         Liniile directoare se adresează ENTSO pentru energie electrică și ENTSO pentru gaze naturale. Criteriile aplicate de ENTSO-uri în conformitate cu prezentul document vor avea un impact asupra:

                     —

                     tuturor promotorilor de proiecte care intenționează să dezvolte un proiect de infrastructură de transport al energiei electrice situat în întregime sau parțial în cel puțin o țară reprezentată în cadrul ENTSO-E și considerat relevant la nivel european (4), precum și asupra promotorilor din domeniul stocării, care intenționează să dezvolte proiecte de stocare a energiei electrice pe teritoriul Uniunii Europene, respectând limitările tehnice stabilite în anexa II la Regulamentul TEN-E, sau orice fel de echipamente sau instalații esențiale pentru funcționarea în condiții de siguranță, securitate și eficiență a sistemului;

                     —

                     tuturor promotorilor de proiecte care intenționează să dezvolte un proiect de infrastructură de gaze naturale, relevant la nivel european: conducte de transport de gaze naturale, instalații de stocare subterană, instalații de primire și stocare și de regazeificare sau decompresie a gazelor naturale lichefiate (GNL) sau a gazelor naturale comprimate (GNC), sau orice echipamente sau instalații esențiale pentru ca sistemul să funcționeze în condiții de siguranță, securitate și eficiență sau pentru a permite o capacitate bidirecțională.

               2.   PLANURILE DE DEZVOLTARE A REȚELEI PE 10 ANI (TYNDP)

         2.1.   Cerințe juridice

         TYNDP-ul pentru energia electrică și TYNDP-ul pentru gazele naturale sunt elaborate de ENTSO-E, respectiv de ENTSOG, în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009, respectiv cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009. TYNDP-urile fără caracter juridic obligatoriu la nivelul Uniunii sunt adoptate și publicate o dată la doi ani și includ modelarea rețelei integrate, dezvoltarea de scenarii, o perspectivă a adecvării producției la nivel european sau o perspectivă a adecvării aprovizionării la nivel european – după caz, precum și o evaluare a rezilienței sistemului.
         TYNDP-urile se bazează pe planuri naționale de investiții, ținând cont de planurile regionale de investiții și, după caz, de aspectele unionale ale planificării rețelelor, și fac obiectul unei analize costuri-beneficii utilizând metodologia stabilită în conformitate cu Regulamentul TEN-E. În ceea ce privește interconexiunile transfrontaliere, TYNDP-urile se bazează, de asemenea, pe nevoile rezonabile ale diverșilor utilizatori ai sistemului și integrează angajamentele pe termen lung ale investitorilor, identificând totodată deficitele în materie de investiții, în special în ceea ce privește capacitățile transfrontaliere.
         În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentele (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 și al articolului 6 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei („agenția”) furnizează avize motivate în mod corespunzător cu privire la proiectele de TYNDP, precum și recomandări adresate ENTSO-urilor, în cazul în care consideră că respectivul proiect de TYNDP nu contribuie la asigurarea nediscriminării, a concurenței efective, a funcționării eficiente și sigure a piețelor interne sau a unui nivel suficient de interconectare transfrontalieră deschisă accesului terților.
         ENTSO-urile sunt obligate din punct de vedere juridic (6) să desfășoare ample proceduri de consultare în etapa de pregătire a TYNDP-urilor. Acestea trebuie să se desfășoare într-un stadiu incipient și într-un mod deschis și transparent, implicând toți participanții relevanți de pe piață, autoritățile naționale de reglementare și alte autorități naționale, întreprinderile de furnizare și de producție. Consultările trebuie să identifice punctele de vedere și propunerile tuturor părților relevante implicate în procesul decizional. Toate documentele și procesele-verbale ale reuniunilor legate de consultări trebuie să fie făcute publice.
         Regulamentul TEN-E, în temeiul căruia se instituie procedura de identificare a PIC-urilor, impune includerea în TYNDP a proiectelor candidate din domeniile energiei electrice și gazelor naturale, ca o condiție prealabilă în vederea includerii lor pe listele PIC la nivelul Uniunii (7).
         În fine, ENTSOG are obligația legală de a asigura faptul că va exista o coerență și o aliniere între perspectivele de monitorizare pe termen lung a calității gazelor naturale, publicate o dată la doi ani, și TYNDP-ul pentru gaze naturale, aflat în curs de elaborare în același timp. Procedura de consultare a părților interesate utilizată pentru TYNDP trebuie să fie extinsă pentru a include și tema calității gazului.
         2.2.   Principiile care trebuie respectate de ENTSO-uri în cadrul procedurii TYNDP

         Pentru a asigura egalitatea de tratament și transparența procedurii TYNDP și sub monitorizarea Agenției, astfel cum se prevede la articolul 9 din Regulamentele (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009, ENTSO-E și ENTSOG ar trebui:

                     —

                     să organizeze, pentru TYNDP-urile lor pentru energie electrică și gaze naturale, proceduri transparente și nediscriminatorii pentru a identifica și include toate proiectele relevante la nivel european privind infrastructura de energie electrică, respectiv infrastructura de gaze naturale, indiferent de statutul promotorului acestora (membri sau nemembri ai ENTSO);

                     —

                     să promoveze procedura TYNDP, să consulte părțile interesate în etapele critice ale procesului decizional și cu privire la proiectele de TYNDP-uri, și facă posibilă implicarea acestora în procedură. Dacă acest lucru devine necesar și la cererea ENTSO-urilor, asociațiile relevante ale părților interesate pot fi invitate, pe bază ad hoc, să participe la procese cu rol consultativ. Asociațiile relevante ale părților interesate pot fi, de asemenea, informate cu regularitate cu privire la procedurile TYNDP aflate în curs;

                     —

                     să asigure transparența cu privire la datele de intrare și de ieșire ale procedurilor TYNDP în conformitate cu metodologia analizei costuri-beneficii, permițând, de exemplu, oricărei părți interesate să înțeleagă evaluarea efectuată de ENTSO-uri;

                     —

                     să asigure, de la momentul candidaturii pentru proiect până la momentul finalizării TYNDP-ului, un acces echitabil și nediscriminatoriu al promotorilor de proiecte la informațiile privind evaluarea proiectelor lor, efectuate în conformitate cu metodologia analizei costuri-beneficii.

               Pentru a asigura coerența între TYNDP-uri și procedura de selecție a PIC-urilor, ENTSO-urile ar trebui să consulte și să informeze cu regularitate Comisia și Agenția în legătură cu procedurile TYNDP-urilor, în special în ceea ce privește includerea și evaluarea proiectelor. Acest lucru va permite ENTSO-urilor să respecte în timp util recomandările Comisiei și ale Agenției în ceea ce privește TYNDP-urile lor finale.
         3.   PREZENTAREA DE PROIECTE PENTRU INCLUDEREA ÎN TYNDP

         TYNDP-urile pentru energie electrică și gaze naturale trebuie să încorporeze toate proiectele europene relevante privind infrastructura de energie electrică și gaze naturale, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 347/2013.
         Pentru a asigura (1) un proces echitabil și nediscriminatoriu pentru includerea proiectelor în TYNDP-uri, (2) transparența procedurii și (3) coerența globală a abordărilor, ENTSO-E și ENTSOG ar trebui să colecteze și să valideze toate candidaturile pentru proiecte în timp util, precum și:

                     —

                     să asigure un interval de prezentare a candidaturilor cu o lungime adecvată, pentru a permite promotorilor de proiecte să prezinte proiectele și informațiile necesare, acoperind totodată toate detaliile practice relevante pentru includerea în TYNDP; să publice data de începere și data de încheiere a intervalului de prezentare a candidaturilor pe propriile site-uri web; să aplice aceleași termene tuturor promotorilor de proiecte pe parcursul întregii proceduri. Toți promotorii de proiecte ar trebui să aibă acces la aceleași informații pe tot parcursul procedurii și, în cazul în care un anumit promotor solicită clarificări sau informații suplimentare legate de procedura generală, ENTSO-urile ar trebui să comunice aceste informații și tuturor celorlalți promotori de proiecte pentru care ele ar putea fi relevante;

                     —

                     să prevadă o perioadă de verificare care ar trebui să permită suficient timp pentru a se asigura faptul că toate candidaturile conțin date fiabile, luându-se în considerare proiecte de infrastructură comparabile (de exemplu, etapa de dezvoltare și data punerii în serviciu), și că există o înțelegere reciprocă cu privire la datele proiectului între ENTSO-E sau ENTSOG și fiecare promotor de proiecte;

                     —

                     să publice pe site-urile lor web respective, într-un interval de timp rezonabil, lista de proiecte avute în vedere pentru includerea în TYNDP, pentru a asigura transparența și disponibilitatea în timp util a informațiilor de bază care identifică proiectele;

                     —

                     să desfășoare o consultare publică pe o perioadă adecvată de timp pentru a permite tuturor celor interesați să ofere feedback cu privire la fiecare proiect de TYNDP.

               4.   DOCUMENTELE DE PUNERE CONCRETĂ ÎN APLICARE ALE ENTSO-URILOR

         Pentru a se asigura punerea în aplicare a liniilor directoare și pentru respectarea principiilor enumerate mai sus, ENTSO-E și ENTSOG urmează să elaboreze documente specifice de punere concretă în aplicare, cu scopul de a oferi orientări promotorilor de proiecte cu privire la etapele procedurale și la informațiile necesare care trebuie prezentate în vederea includerii proiectelor lor în TYNDP.
         Aceste documente ar trebui să fie elaborate și adoptate de către respectiva ENTSO după consultarea părților interesate relevante și ținând cont în mod corespunzător de recomandările Comisiei și ale Agenției.
         În cadrul procedurilor TYNDP ulterioare, revizuirea și actualizarea documentelor de punere concretă în aplicare poate fi inițiată de respectiva ENTSO după consultarea cu Comisia și cu Agenția sau la cererea Comisiei.
         întrucât includerea unor candidaturi inadecvate pentru proiecte ar afecta modelarea rețelelor de energie electrică și gaze naturale, putând pune în pericol adoptarea în timp util a TYNDP-urilor și obiectivul de transparență în ceea ce privește dezvoltarea rețelelor de energie electrică și gaze naturale în Uniune, prevăzut la considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 și la considerentul 18 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009, ENTSO-E și ENTSOG ar trebui să definească, în documentele lor de punere concretă în aplicare, criterii pentru includerea sau excluderea proiectelor prezentate. Toate proiectele care urmează să fie acceptate pentru includerea în TYNDP ar trebui să îndeplinească aceste cerințe administrative și tehnice descrise în documentele de punere concretă în aplicare ale ENTSO-urilor respective.
         Documentele de punere concretă în aplicare ar trebui să explice pe scurt procedurile TYNDP, inclusiv termenele care se aplică fiecăreia dintre etapele TYNDP, legătura acestora cu procedura de selecție a PIC-urilor, și ar trebui să enumere criteriile administrative și tehnice care trebuie îndeplinite pentru a permite ca un proiect să devină parte a respectivului TYNDP. Aceste criterii pot fi grupate în diferite categorii și aplicate în mod corespunzător, în funcție de tipul de promotor de proiect, de tipul de infrastructură pe care proiectul respectiv ar pune-o în aplicare, precum și de stadiul de avansare al proiectului, asigurându-se în același timp transparența procedurii și un tratament egal pentru toți promotorii de proiecte în cauză. Promotorii proiectelor deja incluse în TYNDP-urile anterioare trebuie să prezinte din nou proiectul, în mod oficial, pentru includerea în TYNDP-ul aflat în curs de pregătire. Cu toate acestea, includerea unui anumit proiect în TYNDP-urile anterioare poate permite recurgerea la o procedură simplificată de prezentare a candidaturilor pentru TYNDP-urile în curs. Această procedură simplificată urmează să fie descrisă în documentele de punere concretă în aplicare ale ENTSO-urilor.
         Decizia finală privind includerea unui proiect pe lista de proiecte TYNDP revine ENTSO competente, iar orice decizie referitoare la respingerea includerii unui proiect în TYNDP ar trebui să fie justificată în mod corespunzător.
         4.1.   Criterii administrative și tehnice în ceea ce privește promotorii de proiecte și proiectele avute în vedere pentru includerea în TYNDP

         Criteriile administrative și tehnice ar trebui să fie dezvoltate ținându-se cont de următoarele aspecte:

                     —

                     Promotorii de proiecte care intenționează să dezvolte un proiect de infrastructură care ar urma să fie inclus în TYNDP ar trebui să-și demonstreze credibilitatea din punct de vedere al capacității financiare și al expertizei tehnice necesare pentru a pune în aplicare respectivul proiect prin mijloace proprii sau prin recurgerea la subcontractanți. Indiferent de diversele categorii în care se încadrează promotorii de proiecte de infrastructură energetică, procedurile de includere în TYNDP ar trebui să se bazeze pe criterii administrative care să asigure atât un tratament echitabil și nediscriminatoriu pentru toți promotorii de proiect, cât și demonstrarea viabilității proiectelor avute în vedere.

                     —

                     În funcție de stadiul de avansare a proiectului, promotorii de proiecte ar trebui să demonstreze viabilitatea proiectului avut în vedere pentru includerea în respectivul TYNDP și ar trebui să furnizeze elemente de probă pentru a permite evaluarea de către ENTSO-uri a relevanței acestuia la nivel european. Indiferent de diversele categorii în care se încadrează promotorii de proiecte de infrastructură energetică, proiectele avute în vedere pentru includerea în TYNDP-uri ar trebui să îndeplinească anumite criterii tehnice minime care urmează să fie detaliate în documentul de punere concretă în aplicare al ENTSO respective. Aceste cerințe tehnice și, după caz, pragurile minime corespunzătoare ar trebui să fie astfel concepute încât să se asigure faptul că proiectele prezintă o relevanță europeană din punct de vedere comercial sau din perspectiva siguranței aprovizionării.

                     —

                     În ceea ce privește dovedirea viabilității proiectelor avute în vedere pentru includerea în TYNDP, promotorii de proiecte ar trebui să aibă obligația de a furniza elemente de probă privind acțiunile deja întreprinse în vederea inițierii și/sau a începerii punerii în aplicare a proiectului respectiv (de exemplu: statutul de PIC sau includerea în cel mai recent plan național de dezvoltare disponibil, sau acorduri semnate între ministerele sau autoritățile de reglementare din țările vizate, sau efectuarea de studii de prefezabilitate/fezabilitate etc.). ENTSO-urile ar trebui să se asigure că, atunci când solicită promotorilor de proiecte să-și demonstreze capacitatea financiară și expertiza tehnică necesare pentru punerea în aplicare a unui proiect sau să demonstreze viabilitatea proiectului respectiv, cerințele nu sunt disproporționate pentru diversele categorii de promotori de proiecte. Dacă aplicarea unor cerințe diferite este justificată, ENTSO-urile ar trebui să se asigure că tuturor promotorilor de proiecte li se solicită un nivel de detaliu și elemente de probă similare sau corespunzătoare.

               4.2.   Prelucrarea datelor

         4.2.1.   Utilizarea datelor și accesul public la date

         Documentele administrative furnizate de promotorii de proiecte în etapa prezentării candidaturii și referitoare la statutul juridic, capacitatea financiară și expertiza tehnică a acestora, astfel cum se menționează în secțiunea 4.1, ar trebui să fie utilizate de către ENTSO-uri exclusiv pentru a asigura conformitatea cu criteriile administrative definite în documentele lor de punere concretă în aplicare și ar trebui să fie tratate drept confidențiale de către ENTSO-uri, în conformitate cu normele lor interne, cu excepția cazului în care documentele administrative respective au fost deja făcute publice.
         Informațiile tehnice furnizate de promotorii de proiecte și beneficiile estimate ale proiectelor evaluate în conformitate cu metodologia de analiză costuri-beneficii ar trebui să fie făcute publice de către ENTSO-uri în cadrul procedurilor TYNDP.
         Datele referitoare la costuri, prezentate de promotorii de proiecte pentru proiectele care urmează să fie incluse în TYNDP-uri, vor fi făcute publice de către ENTSO-uri. Se pot aplica derogări în cazul în care datele sunt declarate confidențiale de către promotorii de proiecte respectivi. După caz, acestea vor fi stipulate în documentele de punere concretă în aplicare ale ENTSO-urilor.
         Cu toate acestea, în contextul exercițiului de selecție a PIC-urilor, grupurile regionale înființate în temeiul Regulamentului TEN-E ar trebui să aibă acces la toate datele referitoare la costuri prezentate de promotorii de proiecte în cadrul proceselor TYNDP.
         Rezultatele agregate sau generale ale evaluării pot fi publicate de ENTSO-E și ENTSOG sau pot fi utilizate cu ocazia unor evenimente publice, în conformitate cu documentele de punere concretă în aplicare și cu normele lor interne.
         4.2.2.   Corecții ale datelor de intrare

         În cazul în care informațiile și datele tehnice prezentate pentru un proiect sunt incorecte din perspectiva liniilor directoare și a documentelor de punere concretă în aplicare ale ENTSO-urilor, promotorul proiectului ar trebui să aibă posibilitatea de a raporta informațiile corectate către ENTSO respectivă în perioada de verificare a coerenței, până la termenul stabilit în documentele de punere concretă în aplicare ale ENTSO-urilor și nu mai târziu de sfârșitul consultării publice privind TYNDP.
         Acest interval ar trebui să aibă în vedere un program prestabilit clar, care ar trebui să asigure suficient timp pentru prezentarea în mod corespunzător a informațiilor corectate, precum și pentru orice clarificări sau schimburi de informații necesare între ENTSO competentă și respectivul promotor de proiect.
         În cazul în care ar exista inconsecvențe în ceea ce privește corecturile informațiilor, ENTSO-E, respectiv ENTSOG, ar trebui – după caz – să dezbată împreună cu promotorii de proiecte și să ajungă la o concluzie cu privire la includerea proiectului respectiv în lista de proiecte TYNDP. Toate deciziile luate de ENTSO-E și de ENTSOG cu privire la corecturile informațiilor privind proiectele ar trebui să fie motivate, indicându-se cel puțin cu motivul pentru acceptarea sau neacceptarea modificărilor solicitate, și ar trebui să fie partajate cu promotorii de proiecte, Comisia și Agenția. Dacă inconsecvențele pot avea un impact asupra posibilei includeri a unui proiect în TYNDP, ENTSO-urile pot consulta Comisia și Agenția cu privire la cazul respectiv înainte de a lua o decizie.
         întrucât proiectele continuă să evolueze în perioada cuprinsă între prezentarea pentru includerea în TYNDP și publicarea TYNDP, din motive de claritate, TYNDP-urile ar trebui să definească în mod clar data de valabilitate a datelor proiectului.
         Termenele gestionabile stabilite în ceea ce privește faza de corectare a datelor de intrare nu ar trebui să pună în pericol calendarul procesului general al TYNDP și ar trebui să fie stipulate în mod clar în documentele de punere concretă în aplicare ale ENTSO-urilor.
         4.2.3.   Accesul promotorilor la rezultatele evaluării și la datele TYNDP

         După caz și în conformitate cu metodologia analizei costuri-beneficii, ENTSO-urile ar trebui să furnizeze promotorilor de proiecte rezultatele evaluărilor proiectelor acestora, cu o anticipație corespunzătoare față de consultările referitoare la proiectul de TYNDP. Dacă se solicită acest lucru, promotorilor de proiecte ar trebui să li se ofere ocazia de a participa la o întâlnire bilaterală cu reprezentanți ai ENTSO respective, pentru a înțelege mai bine rezultatele evaluării proiectelor lor.
         Dincolo de rezultatele publicate în raportul TYNDP, fiecare promotor de proiect are dreptul de a accesa informații mai detaliate cu privire la proiectul său, în măsura în care acestea se află la dispoziția ENTSO-E și a ENTSOG în contextul procesului de evaluare.
         În plus, din motive de egalitate de tratament, dacă se solicită acest lucru, ENTSO competentă ar trebui să pună la dispoziție, de îndată ce este posibil din punct de vedere tehnic și cu o anticipație corespunzătoare față de adoptarea TYNDP, datele de intrare și datele de ieșire, la solicitarea promotorului proiectului, pentru a oferi explicații detaliate în ceea ce privește evaluarea (inclusiv ipotezele de piață și cele privind modelarea rețelei).
         4.2.4.   Dreptul promotorilor de a solicita o revizuire a evaluării proiectului

         În cazul unui dezacord cu ENTSO competentă referitor la evaluarea efectuată în conformitate cu metodologia analizei costuri-beneficii, promotorul proiectului ar trebui să aibă dreptul de a solicita o revizuire a evaluării proiectului său. O astfel de solicitare ar trebui să fie motivată și justificată în mod corespunzător de către promotorul proiectului.
         Atunci când examinează justificările promotorilor de proiecte în cadrul acestei etape de revizuire, ENTSO-urile ar trebui să consulte Comisia și Agenția. De asemenea, ele pot consulta ad hoc și părțile interesate relevante, dacă consideră că acest lucru este necesar. La adoptarea deciziei sale finale, ENTSO competentă ar trebui să ia în considerare în mod corespunzător opiniile exprimate.
         Următoarele elemente – care se consideră că au făcut deja obiectul consultărilor cu părțile interesate în etapele anterioare ale procesului, fiind convenite și finalizate – nu vor face obiectul unor dezbateri în această etapă de revizuire: datele și ipotezele scenariilor, metodologiile analizei costuri-beneficii și datele proiectelor prezentate în cadrul procedurii.

            (1)  JO L 115, 25.4.2013, p. 39.

            (2)  JO L 211, 14.8.2009, p. 15.

            (3)  JO L 211, 14.8.2009, p. 36.

            (4)  Conform prevederilor Regulamentelor (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009, rețelele viabile pentru transportul de energie electrică și gaze naturale și interconexiunile regionale necesare, relevante din punct de vedere comercial sau din perspectiva siguranței alimentării, ar trebui incluse în planurile de dezvoltare a rețelei.

            (5)  JO L 211, 14.8.2009, p. 1.

            (6)  Articolul 10 al Regulamentelor (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009.

            (7)  Considerentul 21 și secțiunea 2 punctele 3 și 4 din anexa III la Regulamentul TEN-E.


title: Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018 privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2018

text:
               10.9.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 320/24

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 13 iulie 2018
      privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2018
      (2018/C 320/06)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european 2018 pentru coordonarea politicilor economice. Aceasta a ținut cont de pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 22 martie 2018. La 14 mai 2018, Consiliul a adoptat Recomandarea privind politica economică a zonei euro (3) („recomandarea pentru zona euro”).

                  (2)

                  În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Estonia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării pentru zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările de mai jos, în special recomandarea 1.

                  (3)

                  Raportul de țară privind Estonia pentru 2018 a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017 (4), măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice acestei țări din anii anteriori, precum și progresele realizate de Estonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Estonia nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice.

                  (4)

                  La 26 aprilie 2018, Estonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de stabilitate pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (5)

                  Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

                  (6)

                  În prezent, Estonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Guvernul intenționează să treacă de la deficitul public de 0,3 % din PIB înregistrat în 2017 la excedente de 0,2 % din PIB în 2018 și, respectiv, de 0,5 % din PIB în 2019, iar ulterior să evolueze în direcția echilibrului bugetar. Obiectivul bugetar pe termen mediu este un deficit structural de 0,5 % din PIB. Conform Programului de stabilitate pentru 2018, se estimează că deficitul structural recalculat (6) va fi de 0,8 % din PIB în 2018 și de 0,4 % din PIB în 2019 și se va menține la un nivel scăzut în anii următori. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne sub 9 % din PIB în 2018 și 2019, urmând să scadă la 5,3 % din PIB până în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare respective este unul favorabil. Riscurile negative pentru ipotezele privind randamentul colectării taxelor se referă, în primul rând, la unele dintre măsurile care nu sunt bine definite și afectează toți anii orizontului de timp al programului.

                  (7)

                  Pentru 2018, Estoniei i-a fost adresată recomandarea de a respecta obiectivul bugetar pe termen mediu. Acest obiectiv este în concordanță cu o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) de 6,1 %, cifră care corespunde unei deteriorări permise a soldului structural de 0,2 % din PIB. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul ca în 2018 să apară o abatere de la acest obiectiv. În 2019, având în vedere faptul că deviația estimată a producției Estoniei este de 2,7 % din PIB, iar rata estimată de creștere a PIB-ului va fi inferioară ratei estimate a creșterii potențiale, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete ar trebui să nu depășească 4,1 %, în acord cu ajustarea structurală de 0,6 % din PIB care derivă din matricea de cerințe pentru ajustare stabilită de comun acord în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul unei abateri de la această cerință în 2019 și în anii 2018 și 2019 luați împreună. În linii mari, Consiliul este de părere că Estonia trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea în 2018 și 2019.

                  (8)

                  Estonia continuă să întâmpine dificultăți majore în ceea ce privește punerea la dispoziție a unui sistem mai adecvat de protecție socială susținut de o mai bună furnizare a serviciilor. Cheltuielile consacrate protecției sociale în această țară (aproximativ 16 % din PIB) se află sub media Uniunii (circa 28 % din PIB). Impactul transferurilor sociale asupra reducerii sărăciei cunoaște o îmbunătățire, dar rămâne scăzut și nu atinge media Uniunii. Estonia prezintă în continuare o rată ridicată a riscului de sărăcie, în special în cazul persoanelor cu handicap, al gospodăriilor fără persoane ocupate și al persoanelor în vârstă, în special al celor care trăiesc singure. Inegalitatea veniturilor, care se ridica la 5,6 % în 2016, este în continuare mai mare decât media Uniunii (5,2 % în 2016), în pofida îmbunătățirilor recente. Sunt în curs de aplicare o serie de măsuri având drept scop acordarea de prestații familiale adecvate pentru familiile mari, ceea ce a redus și mai mult sărăcia relativă în rândul copiilor. Nivelul alocației de venit minim a fost majorat și, în paralel, au fost introduse stimulente pentru reîncadrarea în muncă. Plata unei indemnizații de 115 EUR pensionarilor cu pensii mici care locuiesc singuri a reprezentat primul pas în reducerea ratei foarte ridicate a riscului de sărăcie la care este expusă această categorie. De asemenea, diferența între rata riscului de sărăcie sau de excluziune socială a persoanelor cu handicap și cea a persoanelor fără handicap (20,9 % în 2016) a fost mai mare decât media Uniunii (10,1 %). Finanțarea serviciilor de îngrijire pe termen lung nu corespunde nevoilor populației în curs de îmbătrânire. Rămâne de văzut care va fi impactul reformei administrative în curs asupra furnizării de servicii de înaltă calitate.

                  (9)

                  Diferența de remunerare între femei și bărbați, de 25,3 %, rămâne una dintre cele mai mari din Uniune, deși este în scădere. Echilibrul dintre viața profesională și cea privată este promovat prin recentele modificări aduse sistemului de concedii și de prestații sociale pentru creșterea copilului. Este de așteptat ca aceste modificări să constituie un stimulent pentru reîncadrarea mai rapidă în muncă a femeilor și să contribuie astfel la reducerea diferențelor de remunerare între femei și bărbați din Estonia. Modificările urmează să fie puse în aplicare între 2018 și 2020. Propunerea privind a doua etapă a reformei concediului pentru creșterea copilului este în curs de dezbatere. Având în vedere ratele de sindicalizare scăzute, dialogul continuu cu partenerii sociali și consolidarea capacității acestora rămân importante în acest context, precum și în alte privințe. Nu au fost încă adoptate modificările Legii privind egalitatea de gen menite să îmbunătățească transparența salarială; odată adoptate, aceste dispoziții se vor aplica exclusiv entităților din sectorul public. Elaborarea unui instrument pentru analiza diferențelor de salarizare între femei și bărbați nu este prevăzută a avea loc înainte de 2019.

                  (10)

                  În Estonia, creșterea lentă a productivității se explică prin performanțele modeste în materie de cercetare, de tehnologie și de inovare. În condițiile în care nici măcar 0,5 % din întreprinderile estoniene nu au raportat realizarea de activități de cercetare în 2016, intensitatea activităților de cercetare și dezvoltare desfășurate de întreprinderi este de doar 0,7 % din PIB, adică jumătate din media Uniunii, care este de 1,3 %. La această situație se adaugă scăderea semnificativă înregistrată în ultimii ani a mai multor indicatori de măsurare a inovării, cum ar fi numărul întreprinderilor mici și mijlocii care creează produse sau procese noi sau care desfășoară activități interne de inovare. Deși economia cuprinde activități cu o valoare adăugată mare și cu grad ridicat de cunoștințe, intensitatea activităților de cercetare și dezvoltare desfășurate de întreprinderi, relațiile dintre mediul științific și cel de afaceri, precum și capacitatea de inovare și capacitatea tehnologică a întreprinderilor rămân scăzute. În mod tradițional, cheltuielile publice pentru cercetare, tehnologie și inovare sunt peste media Uniunii. Cu toate acestea, prioritățile nu sunt suficient de clar stabilite în cercetarea publică, această situație dovedindu-se problematică. Estonia a pus în aplicare o serie de măsuri de stimulare a rezultatelor economiei în domeniul cercetării și inovării, confruntându-se însă cu dificultăți în încercarea de a valorifica la maximum impactul acestora.

                  (11)

                  În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2018, Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Estoniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de gradul lor de conformitate cu normele și orientările Uniunii.

                  (12)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2018 și 2019, Estonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 4,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Să îmbunătățească adecvarea sistemului de protecție socială, în special pentru persoanele în vârstă și pentru cele cu handicap. Să ia măsuri pentru a reduce diferența de remunerare dintre bărbați și femei, inclusiv prin îmbunătățirea transparenței salariale în sectorul privat.

                  2.

                  Să promoveze cercetarea și inovarea, în special prevăzând stimulente eficace în favoarea extinderii bazei de inovare.

         Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2018.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            H. LÖGER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 179, 25.5.2018, p. 1.

         (4)  JO C 261, 9.8.2017, p. 1.

         (5)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

         (6)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de Comisie folosind metodologia convenită de comun acord.

         (7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.