title: Recomandarea Consiliului din 14 iulie 2015 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2015

text:
               18.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 272/32

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 14 iulie 2015
   privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2015 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2015
   (2015/C 272/09)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 14 iulie 2015, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2). Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)

               La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o Recomandare (3) privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2014 și a emis avizul privind Programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru 2014.

               (4)

               La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care Republica Cehă nu fost a identificată ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)

               La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, intensificarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări fiscale responsabile și favorabile creșterii.

               (6)

               La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară pentru Republica Cehă pentru 2015. În raport s-au evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)

               La 30 aprilie 2015, Republica Cehă și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de convergență pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de convergență pentru 2015, guvernul își propune să îmbunătățească treptat deficitul global, la 1,9 % din PIB în 2015 și apoi la 0,6 % din PIB în 2018. Guvernul își prezintă intenția de a atinge, în 2018, obiectivul pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB, însă potrivit soldului structural (5) recalculat, se preconizează că obiectivul va fi atins până în 2016. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei în PIB va atinge nivelul de aproximativ 41 % în 2015 și că apoi va scădea treptat la 40,2 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil, iar măsurile de sprijinire, începând cu 2016, a țintelor de deficit preconizate sunt detaliate suficient. Cu toate acestea, există riscul ca impactul măsurilor planificate care vizează veniturile să fie mai redus decât se estimase. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că în 2015 se va respecta criteriul de referință în materie de cheltuieli. În 2016, se estimează o abatere întrucât creșterea cheltuielilor nete depășește valoarea de referință cu 0,3 % din PIB. Prin urmare, în 2016, vor fi necesare măsuri suplimentare.
               Pe baza evaluării Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Republica Cehă va respecta, probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. S-au instituit principalele elemente ale actualului cadru bugetar. Totuși, domeniul de aplicare al planificării bugetare pe termen mediu și al regulilor fiscale numerice este limitat și asigurarea aplicării a fost redusă. Un proiect de pachet de reformă a fost modificat și amânat de mai multe ori, iar adoptarea acestuia este planificată în cursul anului 2015. Republica Cehă se confruntă în continuare cu provocări privind sustenabilitatea bugetară pe termen lung, în principal ca urmare a creșterii preconizate a cheltuielilor cu pensiile și asistența medicală. Există o ameliorare a perspectivelor pentru sistemul de pensii ca urmare a proiecțiilor demografice mai favorabile. Vârsta legală de pensionare este legiferată să crească treptat, dar modificarea programată pe termen mediu este prea lentă. În prezent, se discută despre modificarea sistemului actual de indexare a pensiilor, însă deocamdată nu s-au adoptat măsuri. Deși s-au luat unele măsuri pentru a îmbunătăți eficiența din punctul de vedere al costurilor și guvernanța sectorului sănătății, în acest domeniu s-au înregistrat progrese limitate. Indicatorii utilizați pentru măsurarea rezultatelor în sectorul spitalicesc arată că tratamentul medical nu este întotdeauna acordat într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, iar alocarea resurselor este îngreunată de dificultăți persistente în punerea în aplicare a unui sistem de rambursare a costurilor suportate de către spitale. De asemenea, există indicii că medicii generaliști nu își îndeplinesc în mod corespunzător rolul lor de filtrare. Incidența neregulilor în sectorul sănătății este ridicată, ceea ce arată că orientările și supravegherea nu sunt suficiente.

               (9)

               În domeniul impozitării, principalele provocări constau în reducerea evaziunii fiscale și în reducerea costurilor și a timpului necesar pentru colectarea taxelor și impozitelor, atât pentru contribuabili, cât și pentru autorități. Republica Cehă a identificat conformitatea fiscală și combaterea evaziunii fiscale ca priorități și ia o serie de măsuri în aceste domenii. În 2015, s-au introdus mai multe măsuri în ceea ce privește impozitarea directă și indirectă, fiind prevăzute măsuri suplimentare pentru 2016. Costurile de conformare sunt însă în continuare prea ridicate. Standardizarea bazelor de impozitare pentru impozitul pe venit și contribuțiile de securitate socială și de sănătate ar contribui la simplificarea sistemului fiscal, însă această schimbare nu a fost transpusă în practică și, în prezent, nu există planuri de abordare a acestei probleme. Activitățile în vederea simplificării declarațiilor de impunere și a creșterii gradului de utilizare a formularelor completate în prealabil nu sunt efectuate în mod sistematic. În loc să simplifice sistemul TVA, în 2014, Republica Cehă a introdus o a treia cotă TVA. S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește reducerea discrepanțelor între tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. În Republica Cehă, veniturile fiscale depind în continuare în mare măsură de impozitarea veniturilor salariale, iar presiunea fiscală este relativ ridicată asupra lucrătorilor cu venituri salariale mici, în special a celor fără copii. Măsurile care intră în vigoare în 2015 reduc într-o anumită măsură impozitarea veniturilor salariale în cazul unor grupuri specifice, însă vor avea un impact global limitat. Impozitele pe proprietate și taxele de mediu (cu excepția combustibilului) se mențin la un nivel scăzut, indicând eventuala posibilitate de transferare a sarcinii fiscale care grevează veniturile salariale.

               (10)

               În 2014, s-au realizat progrese limitate în privința accelerării reformei profesiilor reglementate, însă planul național de acțiune intermediar, adoptat în aprilie 2015, cuprinde o serie de măsuri și acțiuni concrete menite să amelioreze cadrul de reglementare și să elimine cerințele neîntemeiate și disproporționate.

               (11)

               Eforturile depuse în ultimii ani în vederea abordării problemei corupției înregistrează întârzieri considerabile. Cel mai recent plan de acțiune anticorupție acoperă o serie de domenii prioritare. Acesta include acte legislative privind controlul financiar, ministerul public, finanțarea partidelor politice, protecția denunțătorilor, o nouă politică privind gestionarea întreprinderilor de stat și o modificare a legii privind accesul liber la informații. Cu toate acestea, se pare că demersurile în vederea adoptării acestor acte sunt limitate. Odată cu adoptarea și punerea în aplicare a legii privind serviciul public și a unor măsuri conexe, Republica Cehă a început să abordeze problemele legate de eficiența și stabilitatea administrației sale publice. Barierele administrativele și normative privind planificarea investițiilor, precum și procedurile de obținere a autorizațiilor de construcție și de amenajare teritorială caracterizate de lipsă de transparență și de termene lungi frânează investițiile publice. În ultimii ani, o serie de inițiative au pus accentul pe achizițiile publice, însă subzistă preocupări legate de transparență. În special, contractele de achiziții publice nu sunt încă publicate într-un registru centralizat. Eficiența procedurilor de achiziții publice este afectată de caracterul inadecvat al orientărilor și programelor de formare care sunt oferite instituțiilor implicate în procedura de licitație. Supravegherea sistemului se menține la un nivel scăzut.

               (12)

               Nivelul global al ocupării forței de muncă este ridicat în prezent, dar anumite grupuri dezavantajate sunt în continuare subreprezentate pe piața forței de muncă. Printre aceste grupuri se numără părinții cu copii mici, lucrătorii slab calificați, persoanele cu handicap și romii. S-au efectuat unele demersuri în vederea consolidării eficienței și a eficacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor este în creștere, iar serviciile publice de ocupare a forței de muncă încearcă să direcționeze serviciile pe care le oferă în special către tineri. Lipsa unor servicii de îngrijire a copiilor accesibile ca preț și de calitate și utilizarea restrânsă a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil îngreunează participarea femeilor cu copii pe piața muncii. S-au luat măsuri în vederea creșterii disponibilității serviciilor de îngrijire a copiilor, însă politicile de sprijinire a serviciilor publice de îngrijire copiilor mici sunt încă insuficiente.

               (13)

               Rezultatele educaționale din Republica Cehă s-au îmbunătățit în ultimii ani, dar există în continuare provocări structurale. Participarea în învățământul terțiar a crescut rapid, dar au apărut preocupări în ceea ce privește reducerea competențelor dobândite de absolvenții mai tineri ai învățământului terțiar. Se speră că reforma așteptată a învățământului superior, prevăzută a fi adoptată în 2015, va introduce acreditarea instituțiilor, o asigurare a calității interne mai solidă, recurgerea într-o mai mare măsură la stabilirea profilelor studenților și că va îmbunătăți sistemele de finanțare. Este necesar ca în învățământul obligatoriu să fie recrutate mai multe cadre didactice, însă este dificil să se atragă candidați talentați din cauza salariilor mici și a percepției negative asupra profesiei. Un nou sistem de carieră menit să îmbunătățească atât recrutarea cadrelor didactice, cât și dezvoltarea profesională a acestora urmează să fie finalizat în prima jumătate a anului 2015, pentru a fi introdus în septembrie 2016. Impactul global al acestuia va depinde însă în mare măsură de finanțarea disponibilă. Lipsește deocamdată o abordare cuprinzătoare de evaluare și sprijinire a școlilor și a elevilor cu rezultate slabe. Introducerea unei abordări de acest tip ar contribui la îmbunătățirea eficienței și a egalității în sectorul educației. În pofida adoptării de către guvern a unei strategii cuprinzătoare în domeniul educației, s-au înregistrat progrese limitate în asigurarea unui caracter mai incluziv al sistemului de învățământ. S-a dovedit că tinerii care provin din medii socioeconomice defavorabile, inclusiv romii, au rezultate mai slabe în sistemul de învățământ și pe piața muncii.

               (14)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a la nivelul UE cu privire la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (15)

               Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să realizeze, în 2016, o ajustare bugetară de 0,5 % din PIB. Să continue să îmbunătățească eficiența din punctul de vedere al costurilor și guvernanța sectorului sănătății.

               2.

               Să combată evaziunea fiscală, să simplifice sistemul fiscal și să pună în aplicare planul anticorupție. Să ia măsuri de creștere a transparenței și eficienței achizițiilor publice, în special prin crearea unui registru central al contractelor publice și prin consolidarea orientărilor și supravegherii.

               3.

               Să reducă nivelul ridicat de impozitare în cazul lucrătorilor cu venituri reduse, prin transferarea impozitării către alte domenii. Să ofere mai multe servicii de îngrijire a copiilor accesibile ca preț.

               4.

               Să adopte reforma învățământului superior. Să asigure formarea adecvată a cadrelor didactice, să sprijine școlile cu rezultate slabe și să ia măsuri menite să asigure o mai bună participare a copiilor dezavantajați, inclusiv a romilor.

      Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. GRAMEGNA

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (3)  Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2014 (JO C 247, 29.7.2014, p. 12).

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (5)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

      (6)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


               3.10.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 251/1

         Recomandare de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2533/98 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană
   (BCE/2008/9)
   (2008/C 251/01)
   EXPUNERE DE MOTIVE
   1.   INTRODUCERE
   La 23 noiembrie 1998, Consiliul Uniunii Europene a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2533/98 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (BCE) (1). În prezent, trebuie avută în vedere efectuarea unor serii de modificări în scopul menținerii Regulamentului (CE) nr. 2533/98 ca un instrument eficient pentru îndeplinirea misiunilor Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) de colectare a informațiilor statistice.
   În conformitate cu articolul 107 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, anterior, BCE a înaintat Consiliului Recomandarea BCE/1998/10 de Regulament (CE) al Consiliului privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (2). În consecință, este adecvat să se urmeze aceeași procedură și pentru introducerea modificărilor propuse la Regulamentul (CE) nr. 2533/98.
   2.   COMENTARII PE ARTICOLE
   Articolul 1
   Referiri generale la misiunile SEBC
   Articolul 5.4 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”) prevede că Consiliul stabilește persoanele fizice și juridice supuse obligației de raportare. Articolul 5.1 din Statutul SEBC și articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevăd că BCE poate colecta informațiile statistice necesare realizării misiunilor SEBC. Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 identifică unitățile de observare statistică de referință cu obligații de raportare de la care BCE colectează informațiile statistice respective și enumeră scopurile statistice specifice pentru care informația poate fi colectată. Cu toate acestea, din ce în ce mai mult, datele sunt colectate doar o singură dată și servesc unor scopuri statistice multiple, în vederea reducerii la minimum a sarcinii de raportare. Ca urmare, o relație de tip unu la unu între unitățile de observare statistică de referință cu obligații de raportare și tipurile specifice de statistici a devenit ineficace, iar dispozițiile respective trebuie modificate.
   Fără a aduce atingere respectivei referiri generale la misiunile SEBC, BCE recomandă elaborarea unei liste indicative a scopurilor statistice pentru care statisticile pot fi colectate de la unitățile de observare statistică de referință cu obligații de raportare. Acestea ar include următoarele:

               —

               „statisticile monetare și financiare”: acest termen este mai potrivit decât cel utilizat în prezent de „statistici monetare și bancare” având în vedere integrarea piețelor financiare și creșterea complexității instrumentelor financiare,

               —

               „statisticile privind plățile și sistemele de plăți”: înlocuiește „statisticile privind sistemele de plăți” pentru a clarifica faptul că statisticile sunt colectate cu scopul de a include datele privind plățile ca parte a statisticilor privind sistemele de plăți. Articolul 105 alineatul (2) din Tratat mandatează SEBC să promoveze buna funcționare a sistemelor de plăți. În acest context, pentru procesul de elaborare a politicilor BCE, inclusiv pentru supravegherea respectivelor infrastructuri de piață, sunt necesare informații complete privind atât infrastructurile de plăți, cât și plățile efectuate prin intermediul respectivelor infrastructuri,

               —

               „statisticile privind balanța de plăți și poziția externă (poziția investițională internațională)”,

               —

               „statisticile privind stabilitatea financiară”: întrucât articolul 105 alineatul (5) din Tratat prevede că SEBC contribuie la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar, colectarea datelor statistice macroprudențiale poate fi necesară.

         Ajustarea unităților de observare statistică de referință cu obligații de raportare
   Piețele financiare devin din ce în ce mai complexe, fiind caracterizate prin interconexiuni din ce în ce mai numeroase între tranzacțiile financiare și pozițiile din bilanțul diferitelor categorii de intermediari financiari cum ar fi instituțiile financiare monetare, societățile de asigurări și vehiculele investiționale. Ca urmare, acest lucru poate implica faptul că BCE va solicita statistici comparabile, frecvente și elaborate la timp pentru aceste subsectoare, în vederea îndeplinirii în continuare a misiunilor sale. Astfel, BCE ar trebui să fie în măsură să colecteze informațiile statistice necesare dacă avantajele depășesc costurile și dacă aceste informații nu sunt deja colectate de alte organisme. În consecință, unitățile de observare statistică de referință cu obligații de raportare trebuie să cuprindă acum sectorul societăților financiare în ansamblul său. În special, acestea trebuie să includă societățile de asigurări și fondurile de pensii (SAFP) care reprezintă al doilea subsector ca importanță al societăților financiare din zona euro din punctul de vedere al activelor financiare. În plus, conștientizarea tot mai mare a implicațiilor financiare pe care le prezintă longevitatea, precum și orientarea generală spre schemele fondurilor de pensii sunt de natură să sporească în mod considerabil importanța subsectorului SAFP pentru procesul de elaborare a politicilor BCE. În legătură cu aceasta, aceste instituții își administrează portofoliile mult mai activ decât în trecut, fapt care crește importanța lor pentru politica monetară.
   În plus, auxiliarii financiari joacă un rol important pe piețele financiare și în relațiile lor cu alte subsectoare financiare. Prin urmare, este important să existe de asemenea capacitatea de a colecta statistici de la aceste instituții, dacă se consideră necesar.
   În cele din urmă, având în vedere viitoarea modificare a Regulamentului (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate (3), prezentul regulament ar putea face o trimitere dinamică la acesta.
   Aranjamente tranzitorii care vor deveni permanente
   Raportarea pozițiilor din statele din zona euro și a tranzacțiilor aferente ar trebui permise în mod permanent. Acest lucru este necesar pentru o compilare de înaltă calitate a balanței de plăți și a conturilor financiare din zona euro. Cadrul juridic actual stabilește această raportare pentru o perioadă de tranziție pe parcursul primilor ani ai monedei unice. Cu toate acestea, experiența arată că o astfel de raportare rămâne indispensabilă pentru a depăși limitele sistemelor de colectare a datelor și pentru a reduce la minimum sarcina de raportare.
   Principii statistice
   Regulamentul (CE) nr. 2533/98 ar trebui să se refere la principiile statistice care guvernează dezvoltarea, elaborarea și diseminarea statisticilor în vederea realizării misiunilor SEBC. În prezent, articolul 5 din Statutul SEBC și Regulamentul (CE) nr. 2533/98 nu prevăd nimic în legătură cu principiile statistice, în timp ce articolul 285 alineatul (2) din Tratat care reglementează statisticile Sistemului Statistic European (SSE) stabilește în mod expres principiile care reglementează elaborarea statisticilor comunitare (4). Includerea principiilor statistice ale SEBC în Regulamentul (CE) nr. 2533/98 ar clarifica faptul că activitățile statistice ale SEBC sunt guvernate de aceste principii. De asemenea, ar sublinia faptul că comunitatea europeană de statistică împărtășește aceleași convingeri fundamentale, deși este organizată pe baza a două sisteme și structuri de guvernanță paralele.
   Regimul de confidențialitate
   Schimbul de informații confidențiale în cadrul SEBC
   Pentru a reduce la minimum sarcina de raportare și pentru a colecta datele numai o singură dată, precum și pentru a asigura calitatea statisticilor elaborate și corecta îndeplinire a misiunilor SEBC, este necesar să se extindă schimbul de informații statistice confidențiale în cadrul SEBC. Mai mult, este nevoie de claritate juridică în privința transmiterii informațiilor confidențiale între BCE și băncile centrale naționale (BCN) și între BCN. În acest scop, o astfel de transmitere a informațiilor statistice confidențiale colectate în temeiul articolului 5 din Statutul SEBC ar trebui să fie posibilă, cu condiția să fie necesară pentru realizarea misiunilor SEBC sau pentru dezvoltarea, elaborarea sau diseminarea în mod eficient a statisticilor sau pentru sporirea calității acestora. Din același motiv, informațiile deja disponibile ar trebui utilizate în cea mai mare măsură posibilă, indiferent de scopul pentru care au fost colectate inițial, dar asigurându-se confidențialitatea lor, dacă se impune. De fapt, informațiile devin informații statistice dacă sunt utilizate pentru compilarea statisticilor, indiferent de scopul pentru care au fost colectate inițial.
   Schimbul de informații confidențiale dintre SEBC și SSE
   Este necesar un schimb extins de informații confidențiale între SEBC și SSE pentru a reduce la minimum sarcina de raportare sau pentru a dezvolta, elabora sau disemina în mod eficient statistici europene sau pentru a spori calitatea acestora. Acest schimb trebuie organizat într-un mod care să mențină încrederea agenților care raportează în protecția informațiilor confidențiale. Atât în Regulamentul (CE) nr. 2533/98, cât și în regulamentul propus privind statisticile europene ar trebui încorporate dispoziții simetrice care să permită acest schimb de informații confidențiale între SSE și SEBC. Ar trebui să se aplice următoarele principii generale:

               1.

               schimbul de date confidențiale dintre SEBC și SSE poate avea loc dacă este necesar pentru a reduce la minimum sarcina de raportare sau pentru dezvoltarea, elaborarea sau diseminarea în mod eficient de statistici europene sau pentru sporirea calității acestora;

               2.

               schimbul de date confidențiale dintre SEBC și SSE ar trebui să aibă loc numai în scopuri statistice: adică, exclusiv pentru compilarea statisticilor din sferele lor de competență;

               3.

               datele confidențiale schimbate trebuie să fie protejate contra difuzării ilegale;

               4.

               SEBC și SSE ar trebui să informeze agenții care raportează că pot schimba date confidențiale;

               5.

               în vederea asigurării clarității, ar trebui ca schimbului de date confidențiale dintre SEBC și SSE să i se aplice măsuri uniforme de protecție a confidențialității. Aceste măsuri de protecție sunt prevăzute la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. [XX] privind statisticile europene.

         Cadrul juridic propus nu afectează niciun acord încheiat la nivel național privind schimbul de informații statistice confidențiale altele decât informațiile guvernate de prezenta recomandare.
   Noul regim de confidențialitate urmărește reflectarea dispozițiilor corespunzătoare propuse în Avizul CON/2007/35 al BCE din 14 noiembrie 2007 la solicitarea Consiliului Uniunii Europene cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la statisticile europene (5), astfel încât același mecanism de transmitere să fie folosit pentru transferul datelor de la SSE la SEBC și pentru transferul datelor de la SEBC la SSE.
   Accesul în scopuri de cercetare la informațiile statistice confidențiale ce nu pot fi direct identificate
   Accesul la informațiile statistice confidențiale care nu permit identificarea directă este din ce în ce mai mult necesar în scopuri de cercetare, de exemplu pentru a analiza și înțelege evoluțiile pe sectoare și pe țări. În prezent, cadrul juridic prevede în principal accesul descentralizat al instituțiilor de cercetare științifică la astfel de informații statistice la nivel național. Din acest motiv, acest cadru juridic trebuie completat cu un cadru juridic corespunzător la nivelul SEBC, care să permită instituțiilor de cercetare științifică accesul la astfel de informații, dar cu menținerea garanțiilor stricte de confidențialitate.

      Recomandare de:

         „REGULAMENT AL CONSILIULUI
         de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2533/98 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare «Statutul»), în special articolul 5.4,
         având în vedere recomandarea Băncii Centrale Europene (BCE),
         având în vedere avizul Parlamentului European,
         având în vedere avizul Comisiei,
         având în vedere Regulamentul (CE) nr. [XX] al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene,
         hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 107 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene și la articolul 42 din Statut,
         întrucât:

                     (1)

                     Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (6) reprezintă un element cheie în cadrul juridic care stă la baza misiunilor de colectare a informațiilor statistice de către BCE asistată de băncile centrale naționale. BCE s-a bazat în mod constant pe acesta în vederea îndeplinirii și monitorizării colectării coordonate a informațiilor statistice necesare pentru realizarea misiunilor Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC).

                     (2)

                     Pentru a menține Regulamentul (CE) nr. 2533/98 ca un instrument eficient în realizarea de către BCE a misiunilor SEBC de colectare a informațiilor statistice și pentru a garanta BCE disponibilitatea continuă a unor informații statistice de o calitate necesară și care să acopere întreaga sferă de misiuni ale SEBC, este esențială revizuirea sferei de cuprindere a obligațiilor de raportare statistică pe care le impune prezentul regulament. În acest context, trebuie să se acorde atenție nu numai îndeplinirii misiunilor SEBC și independenței sale, ci și principiilor statistice prevăzute de prezentul regulament.

                     (3)

                     Este necesară modificarea Regulamentului (CE) nr. 2533/98 pentru a permite BCE să colecteze informațiile statistice necesare pentru realizarea misiunilor SEBC ce i-au fost conferite prin Statut. În acest sens, scopurile pentru care informațiile statistice pot fi colectate trebuie, de asemenea, să includă compilarea statisticilor macroprudențiale necesare în vederea îndeplinirii misiunilor SEBC prevăzute la articolul 105 alineatul (5) din Tratat.

                     (4)

                     Sfera obligațiilor de raportare necesare în vedere îndeplinirii misiunilor SEBC ar trebui să țină cont și de evoluțiile piețelor financiare structurale și să răspundă obligațiilor aferente privind informațiile statistice care erau mai puțin evidente în momentul în care Regulamentul (CE) nr. 2533/98 a fost adoptat. Din acest motiv, colectarea informațiilor statistice de la întregul sector al societăților financiare și, în special, de la societățile de asigurare și fondurile de pensii, care reprezintă al doilea subsector ca importanță al societăților financiare din zona euro din punctul de vedere al activelor financiare, trebuie să fie permisă.

                     (5)

                     Pentru a permite compilarea în continuare a unor statistici privind balanța de plăți de calitate corespunzătoare, este necesar să se clarifice obligațiile de raportare impuse în legătură cu datele privind toate pozițiile și tranzacțiile dintre rezidenții statelor membre participante.

                     (6)

                     Cercetătorii solicită din ce în ce mai mult accesul la informațiile statistice confidențiale care nu permit identificarea directă, în scopul analizării și înțelegerii evoluțiilor pe sectoare și pe țări. Prin urmare, este important ca BCE și BCN să aibă posibilitatea să acorde instituțiilor de cercetare științifică accesul la astfel de informații statistice detaliate, la nivelul SEBC, însă cu menținerea unor garanții stricte de confidențialitate.

                     (7)

                     Pentru a reduce la minimum sarcina de raportare pentru agenții care raportează și pentru a permite dezvoltarea, elaborarea și diseminarea în mod eficient a statisticilor de înaltă calitate, precum și pentru îndeplinirea în mod adecvat a misiunilor SEBC, este necesar să se permită folosirea la maximum a informațiilor existente pentru compilarea statisticilor, inclusiv schimbul de informații statistice confidențiale în cadrul SEBC.

                     (8)

                     În plus, este important să se asigure strânsa cooperare dintre SEBC și Sistemul European de Statistică (SSE), în special pentru a promova schimbul de date confidențiale dintre cele două sisteme în scopuri statistice, din perspectiva articolului 285 din Tratat și a articolului 5 din Statut.

                     (9)

                     Statisticile europene sunt și vor fi dezvoltate, elaborate și diseminate atât de SEBC, cât și de SSE, dar în conformitate cu cadrele juridice diferite care reflectă structurile de guvernanță diferite ale acestora. În consecință, prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. [XX],

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
         Articolul 1
         Regulamentul (CE) nr. 2533/98 se modifică după cum urmează:

                     1.

                     Articolul 1 alineatul (4) se modifică după cum urmează: cuvintele «în anexa A» se înlocuiesc cu cuvintele «în Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate».

                     2.

                     Articolul 2 se modifică după cum urmează:

                                 (a)

                                 Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
                                 «(1)   În vederea îndeplinirii cerințelor de raportare statistică ale BCE, aceasta, asistată de băncile centrale naționale în conformitate cu articolul 5.2 din Statut, are dreptul să colecteze informații statistice în vederea dezvoltării, elaborării și diseminării de statistici europene în limitele unităților de observare statistică de referință cu obligații de raportare și a ceea ce este necesar pentru realizarea misiunilor SEBC. În special, informațiile pot fi colectate pentru îndeplinirea cerințelor de raportare statistică ale BCE, inclusiv în domeniul statisticilor monetare și financiare, al statisticilor privind plățile și sistemele de plăți, al statisticilor privind stabilitatea financiară, al statisticilor privind balanța de plăți și poziția externă (poziția investițională internațională).».

                                 (b)

                                 Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
                                 «(2)   În măsura în care informațiile statistice ce trebuie furnizate sunt necesare pentru îndeplinirea cerințelor de raportare statistică ale BCE, unitățile de observare statistică de referință cu obligații de raportare cuprind următorii agenți care raportează:

                                             (a)

                                             persoanele fizice și juridice cu reședința într-un stat membru și care se încadrează în sectorul „societăți financiare” astfel cum este definit în SEC95;

                                             (b)

                                             instituții emitente de cecuri și viramente poștale;

                                             (c)

                                             persoanele fizice și juridice cu reședința într-un stat membru, în măsura în care dețin poziții transfrontaliere sau au efectuat tranzacții transfrontaliere;

                                             (d)

                                             persoanele fizice și juridice cu reședința într-un stat membru, în măsura în care au emis valori mobiliare sau monedă electronică;

                                             (e)

                                             persoanele fizice și juridice cu reședința într-un stat membru participant, în măsura în care dețin poziții financiare față de rezidenții din alte state membre participante sau care au efectuat tranzacții financiare cu rezidenții din alte state membre participante.».

                     3.

                     Articolul 3 se modifică după cum urmează:

                                 (a)

                                 La începutul articolului se adaugă următoarea teză:
                                 «Principiile imparțialității, obiectivității, independenței profesionale, eficienței cu privire la costuri, confidențialității statistice, împreună cu principiile reducerii la minimum a sarcinii de raportare și calității producției guvernează dezvoltarea, elaborarea și diseminarea statisticilor de către SEBC.».

                                 (b)

                                 Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

                                             «(a)

                                             utilizează, în măsura posibilității, statisticile existente.».

                     4.

                     Articolul 8 se modifică după cum urmează:

                                 (a)

                                 Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
                                 «(2)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. [XX],

                                             (a)

                                             transmiterea în cadrul SEBC a informațiilor statistice confidențiale care au fost colectate în temeiul articolului 5 din Statut are loc: (i) în măsura și la nivelul de detaliu necesar pentru îndeplinirea misiunilor SEBC prevăzute la articolul 105 din Tratat; sau (ii) cu condiția ca o astfel de transmitere să fie necesară pentru dezvoltarea, elaborarea sau diseminarea de statistici în temeiul articolului 5 din Statut sau pentru sporirea calității acestora;

                                             (b)

                                             Consiliul guvernatorilor poate decide cu privire la colectarea și transmiterea, în măsura și la nivelul de detaliu necesar, în cadrul SEBC a informațiilor confidențiale colectate inițial în alte scopuri decât cele avute în vedere de articolul 5 din Statut, cu condiția ca acest lucru să fie necesar pentru dezvoltarea sau elaborarea de statistici în mod eficient sau pentru sporirea calității acestora și ca aceste statistici să fie necesare pentru îndeplinirea misiunilor SEBC prevăzute la articolul 105 din Tratat.».

                                 (b)

                                 Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
                                 «(3)   Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. [XX], agenții care raportează sunt informați cu privire la utilizarea în scopuri statistice sau la alte utilizări, în scopuri administrative, a informațiilor statistice pe care le-au furnizat. Agenții care raportează au dreptul de a obține informații cu privire la temeiul juridic care stă la baza transmiterii și cu privire la măsurile de protecție adoptate.».

                                 (c)

                                 Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
                                 «(4)   Fără a aduce atingere alineatului (12) din prezentul articol, SEBC utilizează informațiile statistice confidențiale ce i-au fost transmise în scopul exclusiv al exercitării misiunilor SEBC, cu excepția oricăreia din următoarele situații:

                                             (a)

                                             dacă agentul care raportează sau altă persoană juridică, persoană fizică, entitate sau sucursală care poate fi identificată, și-a dat acordul în mod expres pentru utilizarea informațiilor statistice respective în alte scopuri;

                                             (b)

                                             pentru transmiterea către membrii Sistemul Statistic European (SSE) în conformitate cu alineatul (11);

                                             (c)

                                             pentru a da acces instituțiilor de cercetare științifică la informațiile statistice confidențiale care nu permit identificarea directă, cu acordul prealabil expres al autorității care a furnizat informațiile;

                                             (d)

                                             în privința BCN, dacă respectivele informații statistice sunt utilizate în domeniul supravegherii prudențiale sau pentru exercitarea altor funcții decât cele precizate în Statut, în conformitate cu articolul 14.4 din Statut.».

                                 (d)

                                 Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
                                 «(5)   Se pot schimba informații statistice confidențiale în cadrul SEBC în vederea acordării accesului instituțiilor de cercetare științifică la astfel de informații, în conformitate cu alineatul (3) și alineatul (4) litera (c) din prezentul articol.».

                                 (e)

                                 Alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:
                                 «(8)   Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere Directivei 95/46/CE și Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare și privind libera circulație a acestor date (7).».

                                 (f)

                                 La alineatul (9), ultimele două teze se înlocuiesc cu următoarea teză:
                                 «BCE definește reguli comune și implementează standarde minime pentru a împiedica dezvăluirea ilegală și utilizarea neautorizată a datelor transmise în temeiul alineatelor (1) și (2).».

                                 (g)

                                 Se introduc alineatele (11), (12) și (13):
                                 «(11)   Fără a aduce atingere prevederilor naționale privind schimbul de informații statistice confidențiale, altele decât informațiile reglementate de prezentul regulament, transmiterea informațiilor statistice confidențiale între un membru al SEBC care a colectat informațiile și o autoritate SSE poate avea loc cu condiția ca această transmitere să fie necesară pentru dezvoltarea, elaborarea sau diseminarea în mod eficient sau pentru sporirea calității statisticilor europene în limita competențelor SSE și SEBC. Orice nouă transmitere trebuie să fie în mod explicit autorizată de către membrul SEBC care a colectat informațiile.
                                 (12)   Dacă datele confidențiale se transmit între o autoritate SSE și un membru SEBC, aceste date se folosesc exclusiv în scopuri statistice și sunt accesibile numai personalului care lucrează în cadrul activităților statistice specifice domeniului lor de activitate.
                                 (13)   Măsurile de protecție menționate la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. [XX] se aplică tuturor datelor confidențiale transmise între o autoritate SSE și un membru SEBC în temeiul alineatelor (11) și (12) de mai sus și a articolului 20 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. [XX]. BCE publică un raport anual de confidențialitate cu privire la măsurile adoptate pentru protecția confidențialității datelor statistice.».

                     5.

                     Anexele A și B se elimină.

               Articolul 2
         Prezentul regulament intră în vigoare la [data].
         Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.”.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 septembrie 2008.

            Președintele BCE

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

      (2)  JO C 246, 6.8.1998, p. 12.

      (3)  JO L 310, 30.11.1996, p. 1.

      (4)  „Statisticile comunitare” fac parte din „statisticile europene” la care se referă considerentele Regulamentului (CE) nr. [XX] privind statisticile europene.

      (5)  JO C 291, 5.12.2007, p. 1.

      (6)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

      (7)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.


Recomandare privind avizul Consiliului în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind programul de convergenţă actualizat al Letoniei pentru perioada 2006-2009


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Letoniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2011-2014

text:
               21.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 215/8

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2011
   privind Programul național de reformă din 2011 al Letoniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2011-2014
   2011/C 215/03
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   după consultarea Comitetului economic și financiar,
   întrucât:

               (1)

               În data de 20 ianuarie 2009, Consiliul a adoptat Decizia 2009/290/CE (2), prin care se pune la dispoziția Letoniei o asistență financiară pe termen mediu, pe o perioadă de trei ani, în temeiul dispozițiilor articolului 143 din tratat. Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat la 28 ianuarie 2009, și completările ulterioare la acesta prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora se acordă asistența financiară. Decizia 2009/290/CE a fost modificată la 13 iulie 2009 prin Decizia 2009/592/CE a Consiliului (3). Ultima completare adusă memorandumului de înțelegere a fost semnată în iunie 2011.

               (2)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (3)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările Generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (4), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

               (4)

               La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex-ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

               (5)

               La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

               (6)

               La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în vederea includerii lor în programele de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. În Programul de convergență și în Programul național de reformă al Letoniei este inclusă o trimitere generală la Pactul Euro Plus. O scrisoare trimisă Consiliului European la 17 mai 2011 evidențiază angajamente și acțiuni specifice pentru 2011 incluse în programe care respectă obiectivele Pactului Euro Plus.

               (7)

               La 29 aprilie 2011, Letonia a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, precum și Programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               Economia Letoniei a înregistrat o creștere economică mai rapidă decât economia oricărui alt stat membru în perioada 2000-2007, reflectând perspectivele de convergență, intrările de capital străin și cererea foarte mare de consum. Letonia a cunoscut totuși o supraîncălzire economică, datorată, cel puțin în parte, unei politici macroeconomice expansioniste. S-au acumulat dezechilibre importante, reflectate de valoarea deficitului de cont curent (22,3 % din PIB în 2007 și 13,1 % în 2008), economia cunoscând, prin urmare, în perioada 2008-2009, cea mai abruptă contracție economică din UE. În această perioadă, PIB-ul real s-a contractat cu 25 %, prăbușindu-se de la o valoare maximă la o valoare minimă, în contextul în care scăderea cererii interne a fost amplificată de o diminuare drastică a schimburilor comerciale mondiale. Rata de ocupare a Letoniei, care anterior era printre cele mai ridicate din UE (75,8 % în 2008), a scăzut cu peste 10 puncte procentuale, în timp ce rata șomajului (de peste 18 %) este, în prezent, printre cele mai ridicate din UE. Deficitul public general era de 9,7 % în 2009, însă, ca urmare a măsurilor de consolidare bugetară, a scăzut la 7,7 % în 2010. Aceste cifre includ și măsurile ample adoptate de Letonia pentru stabilizarea sectorului financiar și care au reprezentat 1,1 % din PIB în 2009, respectiv 2,3 % în 2010.

               (9)

               Pe baza evaluării Programului de convergență actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de convergență este plauzibil, cu toate că previziunile privind inflația sunt destul de pesimiste pentru 2011. Strategia bugetară pe termen mediu a Programului de convergență constă în reducerea deficitului public general sub valoarea de referință de 3 % până la termenul prevăzut în Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009. Având în vedere măsurile adoptate de la publicarea recomandării pentru a corecta deficitul excesiv și consolidarea suplimentară pe care o presupune Programul de convergență actualizat, efortul bugetar prevăzut pentru 2011-2012 este conform cu ajustarea necesară. Dat fiind punctul de plecare, Programul de convergență nu preconizează atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM) înainte de sfârșitul perioadei acoperite de program, existând posibilitatea intensificării efortului bugetar prevăzut pentru atingerea acestui obiectiv după corectarea deficitului excesiv, în special în 2013. Modalitatea de consolidare bugetară preconizată în Programul de convergență este, în cea mai mare parte, bazată pe cheltuieli. Obiectivele bugetare fixate sunt expuse riscurilor unei evoluții negative, întrucât Programul de convergență nu furnizează informații complete cu privire la măsurile care stau la baza realizării obiectivelor respective. Se preconizează că respectivele măsuri vor fi indicate explicit în bugetele viitoare. Reducerea deficitului primar pe termen mediu, prevăzută în Programul de convergență, ar contribui la reducerea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice.

               (10)

               Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă ale Letoniei. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Letonia a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. În acest context, Comisia subliniază caracterul urgent al implementării măsurilor planificate pentru a respecta Decizia 2009/290/CE,

         RECOMANDĂ ca Letonia:
   Să pună în aplicare măsurile prevăzute în Decizia 2009/290/CE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2009/592/CE, măsuri specificate mai detaliat în memorandumul de înțelegere din 20 ianuarie 2009 și în completările ulterioare la acesta, în special ultima completare din 7 iunie 2011.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 79, 25.3.2009, p. 39.

      (3)  JO L 202, 4.8.2009, p. 52.

      (4)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).


               9.3.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   Politica UE faţă de Belarus
   Recomandarea Parlamentului European din 12 septembrie 2013 adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind politica UE față de Belarus (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Parlamentul European,

               —

               având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2012 referitoare la situația din Belarus după alegerile parlamentare din 23 septembrie 2012 (1),

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 privind situația din Belarus (2),

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la Belarus (3),

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 privind situația din Belarus (4),

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind Politica Externă și de Securitate Comună (5),

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la reexaminarea Politicii europene de vecinătate (6),

               —

               având în vedere rezoluția conferinței platformei naționale a Forumului societății civile al Parteneriatului estic din 1 iunie 2013,

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 7 aprilie 2011 referitoare la reexaminarea Politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (7),

               —

               având în vedere Declarația de la Praga emisă cu ocazia summitului Parteneriatului estic din 2009,

               —

               având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 15 octombrie 2012 și Regulamentul (UE) nr. 1014/2012 al Consiliului din 6 noiembrie 2012 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (8),

               —

               având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7–0261/2013),

               A.

               întrucât, din 1994, în Belarus nu au mai avut loc alegeri libere și echitabile conform legislației electorale în conformitate cu standardele internaționale;

               B.

               întrucât principiul separării puterilor în stat a fost practic desființat de reforma constituțională din 1996, de atunci opoziția politică nefiind reprezentată în instituțiile politice și neavând posibilitatea de a participa la elaborarea și punerea în aplicare a cursului politic al țării;

               C.

               întrucât pe parcursul aceleiași perioade drepturile omului și libertățile fundamentale au fost încălcate în mod sistematic și substanțial, în special libertatea de exprimare, libertatea de asociere, libertatea de întrunire;

               D.

               întrucât, în 1997, Consiliul European a suspendat ratificarea acordului de parteneriat și cooperare și a înghețat acordul interimar privind comerțul, relațiile UE-Belarus rămânând, așadar, reglementate în continuare de Acordul privind comerțul și cooperarea încheiat în 1989;

               E.

               în timp ce în perioada 2008-2010, relațiile UE-Belarus au beneficiat de o anumită dinamică pozitivă atunci când Belarus s-a arătat dispusă să dezvolte relații constructive cu UE, și a putut fi observată o anumită tendință de îmbunătățire a condițiilor de desfășurare a activităților societății civile, ale opoziției și presei libere; cu toate acestea, represiunea brutală din urma alegerilor prezidențiale din 2010 și înăsprirea politicii represive, ca de exemplu arestarea candidaților la președinție, urmată de arestările în masă, cauzele penale motivate politic împotriva reprezentanților opoziției și un val de represiune împotriva apărătorilor drepturilor omului și a mass-mediei independente au dus la deteriorarea semnificativă a acestor relații;

               F.

               întrucât autoritățile din Belarus, respingând apelurile la respectarea standardelor democratice recunoscute la nivel internațional de către UE, duc o politică de autoizolare, impunând această politică poporului belarus;

               G.

               întrucât Parlamentul European nu recunoaște legitimitatea parlamentului din Belarus; întrucât, în ultimul deceniu, o singură delegație oficială a Parlamentului European a vizitat Belarus în 2010;

               H.

               întrucât 70 % din populația Belarus dorește schimbări în țară; totuși, o parte din aceasta consideră că schimbări substanțiale vor duce la început la o deteriorare a nivelului de trai (9);

               I.

               întrucât transformarea democratică ar putea fi mult mai posibilă dacă segmente reformiste ale actualelor elite conducătoare s-ar implica în reforme; cu toate acestea, catalizatorii majori ar trebui să provină din partea organizațiilor societății civile și a sectorului privat;

               J.

               întrucât, în circumstanțele de mai sus, stabilirea unui dialog politic ferm cu autoritățile din Belarus ar trebui să ducă la implicarea societății civile și a opoziției în dialogul multilateral și în punerea în aplicare a reformelor;

               K.

               întrucât summitul de la Vilnius al Parteneriatului estic ar putea deveni o altă oportunitate importantă pentru îmbunătățirea condiționată și treptată a relațiilor UE-Belarus, atâta timp cât toți deținuții politici sunt eliberați și reabilitați din punct de vedere politic;

               L.

               întrucât, drept consecință, măsurile restrictive ale UE au fost analizate și extinse (în prezent, aceste restricții sunt impuse unui număr de 242 de persoane și 30 de entități), în timp ce autoritățile din Belarus continuă să interzică intrarea în țară a unor politicieni, funcționari, inclusiv unor reprezentanți ai unor organizații internaționale, ziariști și reprezentanți ai societății civile;

               M.

               întrucât depunerea în continuare de eforturi în direcția unei strategii și a unui plan de acțiune unificate ar putea ajuta opoziția să-și atingă obiectivele politice; întrucât măsuri concrete precum liste comune de candidați pentru alegerile locale din 2014, elaborarea unui program politic comun sau desemnarea unui candidat unic pentru alegerile prezidențiale din 2015 constituie evoluții pozitive în acest sens;

               N.

               întrucât Dialogul european privind modernizarea, purtat cu societatea belarusă, lansat în 2012, a avut un impact pozitiv asupra inițierii unei dezbateri constructive în interiorul societății belaruse cu privire la reformele necesare în țară și la sensibilizarea în legătură cu UE; cu toate acestea, este necesară dezvoltarea în continuare a conceptului, obiectivului, strategiei, finanțării adecvate și structurii de management a acestui dialog, precum și mai buna coordonare a acestuia cu inițiativele din cadrul Parteneriatului estic;

               O.

               întrucât platforma națională a Forumului Societății civile al Parteneriatului estic reprezintă un partener important și de încredere și un canal unic de comunicare al UE către poporul belarus;

               P.

               întrucât încă mai există prizonieri politici în Belarus (10), incluzându-l pe Ales Bialațski, apărător al drepturilor omului și finalist al Premiului Saharov, care au fost supuși unei torturi fizice și psihice grave, incluzând amenințări cu moartea, transferuri nejustificate, îngrijiri medicale nesatisfăcătoare și privarea de dreptul de fi vizitați de membrii familiei; eliberarea tuturor deținuților politici și restabilirea drepturilor politice și civice ale acestora, precum și progresele înregistrate de Belarus în îndeplinirea angajamentelor sale internaționale și respectarea drepturilor fundamentale ale omului, a statului de drept și a libertăților democratice rămân condițiile principale pentru normalizarea relațiilor UE-Belarus;

               Q.

               întrucât reducerea numărului absolut al arestărilor motivate politic (de la 868 în 2011 la 235 în 2012 potrivit informațiilor furnizate de Centrul pentru drepturile omului „Viasna”), ar putea fi atribuită atmosferei de represiune și intimidare;

               R.

               întrucât recentele modificări legislative restrictive permit continuarea actelor de represiune împotriva societății civile, inclusiv a apărătorilor drepturilor omului, a mass-mediei independente și a avocaților apărării; întrucât situația generală în ce privește respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale este deplorabilă și rămâne un motiv de gravă îngrijorare, după cum a evidențiat Raportorul Special al ONU pentru Belarus în raportul său din 2013; întrucât indiferența adoptată de autoritățile din Belarus în fața apelurilor lansate de comunitatea internațională contribuie la deteriorarea continuă a relațiilor cu UE, și contribuie la autoizolarea treptată a țării;

               S.

               întrucât în 2012 autoritățile din Belarus au introdus modificări legislative care acordă KGB atribuții ample în sensul utilizării libere a măsurilor coercitive; întrucât, potrivit noii legislații, serviciile de securitate pot intra în locuințe și pot aresta și deține fără restricție atât cetățeni ai Belarusului, cât și diplomați și reprezentanți ai instituțiilor internaționale, care sunt protejați de imunitate; întrucât această legislație include și o dispoziție prin care agenții KGB sunt exonerați de orice răspundere pentru vătămările provocate; întrucât forțelor speciale din Belarus li s-au acordat atribuții ample în vederea stopării demonstrațiilor;

               T.

               întrucât la sfârșitul anului 2011, legea privind acțiunile în masă a suferit modificări, în sensul că organizarea de proteste în masă ar putea constitui o infracțiune, din motivul creării de dezordine publică; întrucât organizatorii protestelor în masă au obligația să furnizeze autorităților informații privind sursele lor de finanțare;

               U.

               întrucât, în 2011, primirea de subvenții din străinătate a devenit o infracțiune, iar definiția trădării s-a extins, drept pentru care autoritățile pot folosi dreptul penal pentru a exercita represalii împotriva organizațiilor și persoanelor care primesc fonduri din străinătate sau participă la evenimente internaționale;

               V.

               întrucât în 2012, Ministerul Justiției din Belarus a respins înregistrarea a 19 ONG-uri și a două partide politice, iar membrii organizațiilor neînregistrate sunt permanent intimidați, hărțuiți și persecutați în Belarus;

               W.

               întrucât Belarus este singura țară din Europa care aplică pedeapsa capitală; întrucât familiile condamnaților și publicul nu cunosc datele execuțiilor, corpul nu este transferat rudelor pentru a fi înmormântat, iar locul înmormântării nu este comunicat;

               X.

               întrucât în 2012 două persoane au fost executate în ciuda faptului că procesul judiciar nu a satisfăcut criteriile unui proces echitabil; întrucât în 2012, după o lungă perioadă, nu a fost anunțată nicio condamnare la pedeapsa cu moartea, însă noi sentințe au fost, totuși, anunțate în 2013;

               Y.

               întrucât situația din Belarus poate fi caracterizată printr-o lipsă de încredere în sistemul judiciar ca urmare a independenței limitate a acestuia și a deciziilor motivate politic;

               Z.

               întrucât Belarus este singura dintre țările Parteneriatului estic în care până în prezent nu a fost înființată nicio instituție oficială a drepturilor omului;

               AA.

               întrucât cenzura reprezintă o problemă politică serioasă în Belarus;

               AB.

               întrucât, potrivit clasamentului mondial al libertății presei din 2012, realizat de Reporteri fără frontiere, Belarus a urcat pe a 157-a poziție, de la cea de-a 168-a, din 179 de țări, rămânând însă în continuare pe ultimul loc între țările Parteneriatului estic (Azerbaidjan (156), Ucraina (126), Georgia (100), Armenia (74), Republica Moldova (55));

               AC.

               întrucât, în prezent, accesul la canalele de televiziune și de radio independente, precum și la presa scrisă, este redus, mass-media de stat dominând accesul la informație;

               AD.

               întrucât situația libertății mijloacelor de informare în masă din Belarus este inacceptabilă, în special datorită hărțuirii jurnaliștilor cărora li s-a interzis să călătorească în străinătate, legilor restrictive cu privire la transmisiuni radio-tv și la libertatea internetului, precum și justiției selective față de ziariștii independenți, după cum demonstrează trei cauze penale inițiate în vara anului 2012;

               AE.

               întrucât, în 2012, cel puțin 15 activiști și jurnaliști nu au avut permisiunea să părăsească Belarusul, pe baza unor afirmații false;

               AF.

               întrucât peste jumătate din cetățenii din Belarus au acces la internet; mass-media electronică oferă noi posibilități de acces mai larg mass-mediei independente, deși există unele site-uri ale opoziției care au fost blocate în instituțiile guvernamentale și educaționale;

               AG.

               întrucât, în conformitate cu cel mai nou indice de dezvoltare umană al ONU din 2012, Belarus se situează pe locul 50, în comparație cu Rusia (55) și țările Parteneriatului estic (Georgia (72), Ucraina (78), Azerbaidjan (82), Armenia (87), Republica Moldova (113));

               AH.

               întrucât unul dintre principalele motive ale unei oarecare stabilități sociale a țării a fost sistemul de beneficii sociale de pe urma căruia persoanele obțin un câștig și, în schimb, aleg să nu fie active din punct de vedere politic; 65 % dintre cetățenii belaruși primesc sprijin din partea statului sub diverse forme, cum ar fi pensii, burse, indemnizații de șomaj etc.;

               AI.

               întrucât o rată scăzută a șomajului poate fi obținută în mod artificial prin subvenții acordate întreprinderilor de stat care generează circa 70 % din PIB și oferă locuri de muncă la 50 % din forța de muncă;

               AJ.

               întrucât guvernul din Belarus încearcă să atragă investiții străine – are forță de muncă calificată, un program de privatizare, șase zone economice libere și tehnologii de ultimă oră – cu toate acestea, se pot observa exemple de intervenție sistematică a statului în sectorul privat;

               AK.

               întrucât, până în prezent, autoritățile belaruse și-au exprimat interesul geopolitic pentru continuarea integrării economice cu Rusia în vederea creării uniunii vamale și economice eurasiatice; în același timp, vasta majoritate a tuturor investițiilor străine directe în Belarus din ultimii ani sunt de origine rusă; potrivit experților, în ultimele decenii, aproximativ 700 000 de cetățeni din Belarus au emigrat pentru a lucra în Rusia, în special la Moscova și Sankt Petersburg;

               AL.

               întrucât se observă semnale de relansare a negocierilor privind aderarea Belarus la OMC atât din partea UE, cât și din partea Belarus, în special în contextul aderării Rusiei la OMC;

               AM.

               întrucât sondajele recente realizate în cadrul Barometrului vecinătății UE sugerează că peste 50 % din populația belarusă consideră că UE ar trebui să-și întărească rolul în domeniile de dezvoltare economică, comerț și cooperare regională cu Belarus;

               AN.

               întrucât, potrivit experților, programul de modernizare asumat recent de autoritățile belaruse este orientat în principal către modernizarea infrastructurii industriale de bază, în timp ce în țară sunt necesare reforme economice mai substanțiale și un mediu de afaceri transparent, precum și reducerea controlului guvernului în toate sectoarele de afaceri;

               AO.

               întrucât, potrivit Indicelui de percepție a corupției 2012 elaborat de Transparency International, Belarus se situează pe locul 123 din 176 de țări și teritorii, în comparație cu Ucraina (144), Azerbaidjan (139), Rusia (133), Armenia (105), Republica Moldova (94) și Georgia (51);

               AP.

               întrucât Belarus a aderat recent la Greco, mecanismul anticorupție al Consiliului Europei, și a devenit membru al Greta, mecanismul însărcinat cu combaterea traficului de ființe umane;

               AQ.

               întrucât Belarus este reglementat de Politica europeană de vecinătate, dar, dată fiind situația politică, nu este încă în vigoare niciun plan de acțiune;

               AR.

               întrucât, în prezent, Belarus primește asistență în temeiul Documentului de strategie de țară 2007-2013;

               AS.

               întrucât în perspectiva financiară 2007-2013 au fost alocate 33,4 milioane de euro proiectelor de cooperare transfrontalieră din cadrul Instrumentului european pentru vecinătate și parteneriat (IEVP) dintre Belarus și țările vecine, în timp ce, în prezent, aproximativ 60 de municipalități participă la 50 de proiecte comune de cooperare transfrontalieră între Letonia, Lituania și Belarus;

               AT.

               întrucât în prezent doar 20 de experți din Belarus participă la diverse proiecte IEVP, în comparație cu 120 în anul 2008;

               AU.

               întrucât autoritățile belaruse participă în mod activ la reuniunile experților în cadrul parcursului multilateral al Parteneriatului estic, în special la proiecte de cooperare transfrontalieră;

               AV.

               întrucât 58 de orașe și municipalități din Polonia, 47 din Lituania și 30 din Letonia au o colaborare fructuoasă cu orașele și municipalitățile partenere din Belarus, iar euroregiunea „Niémen-Neman-Niemen”, care unește Lituania, Polonia și regiunea Kaliningrad cu Belarus în punerea în aplicare a proiectului comun ar putea fi considerată drept un exemplu de bună practică;

               AW.

               întrucât, în ultimii ani, cetățenii din Belarus au obținut cel mai mare număr de vize Schengen pe cap de locuitor din lume; totuși, pentru a obține o viză, ei trebuie să investească mult mai mulți bani și în multe cazuri, de asemenea, mai mult timp și efort decât cetățenii altor țări ale Parteneriatului estic sau decât cetățenii Rusiei;

               1.

               adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună/Vicepreședintele Comisiei (ÎR/VP), SEAE, Consiliului, Comisiei și statelor membre: aceștia ar trebui

                           (a)

                           să îndemne autoritățile din Belarus să respecte drepturile omului și să depună eforturi în vederea unei tranziții democratice, pentru a pune capăt izolării autoimpuse a țării de restul Europei;

                           (b)

                           să reitereze că o condiție esențială pentru a se înregistra progrese în relațiile bilaterale, ceea ce ar duce la eliminarea treptată a măsurilor restrictive impuse de UE și la îmbunătățirea relațiilor UE-Belarus, este eliberarea necondiționată și imediată, precum și restabilirea drepturilor politice și civice ale tuturor deținuților politici rămași;

                     Dialogul politic

                           (c)

                           să utilizeze Președinția lituaniană și summitul Parteneriatului estic ce va avea loc la Vilnius ca posibilități suplimentare de a îmbunătăți relațiile cu Belarus, de îndată ce toți deținuții politici au fost eliberați, cu scopul de a relansa dialogul politic cu privire la, printre altele, reformele democratice, alegeri libere și corecte, respectarea statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și contacte cu opoziția și societatea civilă, cu condiția ca autoritățile din Belarus să dea dovadă de respect pentru aceste valori fundamentale;

                           (d)

                           ia act de eliberarea din închisoare a lui Dimitri Dașkevici și a lui Aleksandr Franskevici în august, respectiv septembrie 2013, dar deplânge faptul că acești foști prizonieri politici și-au redobândit libertatea doar după ce au executat întreaga pedeapsă;

                           (e)

                           să utilizeze în modul cel mai avantajos suspendarea temporară și condiționată a ministrului actual al afacerilor externe de pe lista persoanelor cu interdicție de viză a UE în scopul lărgirii canalului principal, foarte important, de comunicare diplomatică cu Belarus, în special în vederea facilitării participării sale la summitul Parteneriatului estic, în primul rând pentru un dialog semnificativ pentru eliberarea deținuților politici; cu toate acestea, să păstreze o atitudine fermă în privința interdicțiilor de viză și a înghețării activelor ce îi vizează pe cei direct implicați în încălcarea standardelor electorale democratice și a drepturilor omului;

                           (f)

                           să efectueze o evaluare detaliată a actualelor măsuri restrictive ale UE împotriva funcționarilor și entităților din Belarus, după caz, pentru a ameliora eficacitatea acestora și a adapta domeniul de aplicare, natura și valabilitatea acestora în funcție de evoluțiile din țară și evoluțiile relațiilor sale cu UE;

                           (g)

                           să pregătească o „foaie de parcurs” strategică, inspirată de planul comun interimar și bazată pe principiul „mai mult pentru mai mult”, care să includă domenii prioritare pentru reformele din Belarus pentru ameliorarea relațiilor și cooperarea eficace în cadrul PEV, cu condiția adoptării unor măsuri concrete în direcția unor reforme democratice;

                           (h)

                           de îndată ce alegerile sunt recunoscute de către organizațiile internaționale ca fiind libere și echitabile, să consulte Parlamentul European cu privire la includerea noilor propuneri privind relațiile interparlamentare, atât la nivel bilateral, cât și în cadrul Adunării parlamentare Euronest, menținând, în același timp, sprijinul UE acordat forțelor democratice și societății civile din Belarus;

                           (i)

                           să asigure, în conformitate cu articolul 24 din TUE, sprijinul statelor membre pentru poziția UE cu privire la Belarus și conformitatea relațiilor lor bilaterale cu acțiunile UE; să sublinieze că un angajament ferm de a acționa în mod unit, asumat de toate statele membre ale UE și de alte țări democratice, poate favoriza promovarea cu succes a valorilor democratice universale și a reformelor în Belarus;

                           (j)

                           să încurajeze dialogul cu oficialitățile care nu au fost implicate personal în represiune pentru a intensifica cooperarea UE-Belarus; să contribuie la interacțiunea acestora cu societatea civilă din Belarus, cu scopul final de a înlesni realizarea reformelor;

                           (k)

                           să încurajeze societatea civilă lărgită, inclusiv sindicatele și reprezentanții mediului de afaceri, precum și opoziția politică, să-și sporească participarea la dialogul privind modernizarea; să organizeze consultări publice, deschise, privind conceptul, scopul, strategia și structura de management ale acestuia, pe baza recomandărilor elaborate de platforma națională a Forumului societății civile al Parteneriatului estic; să sprijine în continuare dialogul prin intermediul asistenței financiare și a cunoștințelor specializate și să consolideze campania de comunicare privind conținutul dialogului și rezultatele scontate;

                           (l)

                           să garanteze că orice participare a autorităților la dialogul privind modernizarea, împreună și pe baze egale cu opoziția democratică și societatea civilă, se desfășoară cu respectarea deplină a principiilor democratice, având ca obiectiv dezvoltarea unei economii competitive și încurajarea reformelor democratice, precum și a unei societăți pluraliste și a statului de drept;

                           (m)

                           să afirme că societatea civilă rămâne un actor esențial în dialogul politic cu UE pentru încurajarea schimbărilor democratice din Belarus și, prin urmare, să susțină ideea înființării unei conferințe a societății civile în Vilnius, în așteptarea celui de al treilea summit al Parteneriatului estic;

                           (n)

                           să utilizeze pe deplin Fondul european pentru democrație (FED), cu scopul de a sprijini actorii-cheie să înregistreze progrese privind chestiuni legate de drepturile omului și de democrație în Belarus, concentrându-se asupra celor care au întâmpinat dificultăți în accesul la asistența tradițională a UE;

                           (o)

                           să îndemne Rusia și țările Parteneriatului estic să solicite Belarus eliberarea imediată și necondiționată și reabilitarea politică a tuturor deținuților politici, abținându-se de la orice alt act de hărțuire motivată politic;

                           (p)

                           să se asigure că reprezentanții UE și ai statelor membre care sunt în vizită în Belarus mențin contactul în mod regulat cu reprezentanții societății civile și cei ai opoziției, în scopul de a asigura o participare echilibrată a tuturor părților la procesele privind relațiile UE-Belarus;

                           (q)

                           să ia în considerare toate opțiunile de politici disponibile care să încurajeze Belarus:

                                       —

                                       să implementeze pe deplin reformele codului electoral pe baza recomandărilor Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa/Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului (OSCE/ODIHR) cu scopul de a institui un sistem politic pluralist bazat pe alegeri libere și corecte, unde ideile politice își au originea într-o competiție politică reală între partidele politice ca element constitutiv al democrației;

                                       —

                                       să permită redeschiderea în Minsk a biroului OSCE închis;

                                       —

                                       să elimine toate obstacolele și restricțiile referitoare la exercitarea libertății de asociere, de exprimare, de mișcare, de întrunire pașnică și de gândire impuse opoziției democratice, societății civile și ONG-urilor, incluzând înlăturarea tuturor obstacolelor impuse în calea înregistrării, precum și în calea funcționării integrale și primirii de asistență tehnică pentru dezvoltare internațională; să reformeze dispozițiile Codului penal privind participarea la organizații neînregistrate;

                                       —

                                       să introducă schimbările instituționale necesare pentru a asigura independența justiției în concordanță cu recomandările Raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, precum și independența avocaților prin modificarea și aplicarea în mod eficace a Legii cu privire la avocatură;

                                       —

                                       să nu pună în aplicare executarea persoanelor condamnate la moarte în 2013 și să introducă un moratoriu care să fie urmat de abolirea pedepsei cu moartea;

                                       —

                                       să pună în aplicare deciziile privind cazurile individuale adoptate de Comitetul ONU pentru drepturile omului și de Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară, precum și recomandările adresate în 2011 de Comitetul ONU împotriva torturii, cu scopul de a opri tratamentul inuman și degradant;

                                       —

                                       să coopereze pe deplin cu Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus pentru a aborda cele mai serioase îngrijorări exprimate în raportul său din aprilie 2013 și, ca prim pas, să îi aprobe intrarea în țară;

                                       —

                                       să modernizeze pe deplin sistemul penitenciarelor și să intensifice cooperarea cu Consiliul Europei, în primul rând prin semnarea Convenției europene pentru prevenirea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane și degradante, acordând Comitetului pentru prevenirea torturii acces periodic la locurile de detenție, în special la acelea unde sunt închiși deținuții politici și apărătorii drepturilor omului; să permită accesul reprezentanților altor organizații internaționale și naționale competente, diplomaților, al grupurilor societății civile, precum și al membrilor familiilor deținuților politici în închisorile din Belarus;

                                       —

                                       să înființeze o instituție independentă națională și pe deplin funcțională pentru drepturile omului care ar putea lua forma unui ombudsman;

                                       —

                                       să garanteze egalitatea de șanse și drepturi pentru toate minoritățile naționale, integrarea și nediscriminarea acestora, și să asigure normalizarea situației Uniunii polonezilor din Belarus; să pună capăt marginalizării minorității rome, să înregistreze progrese în respectarea drepturilor și libertăților religioase, precum și în ce privește nediscriminarea persoanelor LGBT;

                           (r)

                           să garanteze libertatea efectivă a mass-mediei și accesul la aceasta, luând următoarele măsuri: să solicite Belarus să ridice restricțiile de acreditare pentru ziariști și restricțiile asupra utilizării televiziunii prin satelit, să intensifice asistența financiară și tehnică a UE pentru toate tipurile de mass-media independente (din țară și din afara țării), pentru a le asigura o funcționare sustenabilă și a garanta un posibil acces extins la acestea; să furnizeze asistență pentru finalizarea aplicării programelor de asistență europeană, pentru dezvoltarea unor proiecte comune și a unor consorții cu agențiile internaționale de presă și mass-media străină;

                     Cooperarea în domeniile economic și al energiei

                           (s)

                           să depună eforturi în vederea ajungerii la un dialog tehnic constructiv UE-Belarus privind evoluțiile macroeconomice și chestiunile financiare pentru a obține un angajament credibil din partea Belarus în direcția unor reforme macroeconomice și structurale, inclusiv privatizarea întreprinderilor de stat, liberalizarea prețurilor, a comerțului și a sistemului bancar, dezvoltarea unui sistem de protecție socială corespunzător și lupta împotriva corupției;

                           (t)

                           să evidențieze în continuare faptul că, dacă condițiile politice esențiale sunt îndeplinite, reformele menționate anterior sunt vitale pentru dezvoltarea economică a Belarus, ar înlesni investițiile europene și împrumuturile internaționale și ar putea transmite un semnal pozitiv pentru înlăturarea obstacolelor existente din calea negocierilor pentru aderarea la OMC și, prin urmare, ar permite integrarea în continuare în economica mondială;

                           (u)

                           să ofere asistență tehnică pentru crearea unui mediu de afaceri favorabil, cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile, securitatea investițiilor și șanse egale pentru toate întreprinderile, în special pentru IMM-uri;

                           (v)

                           să intensifice relațiile cu Belarus în aspecte legate de muncă, inclusiv de capitalul uman și compatibilizarea dezvoltării competențelor cu cererea existentă pe piața forței de muncă;

                           (w)

                           să încurajeze Belarus să pună în aplicare recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special în ceea ce privește libertatea de asociere, de înregistrare și activitățile sindicatelor independente; să solicite Belarus să își modifice legislația cu scopul de a garanta că lucrătorii pot renunța în mod liber și fără nicio restricție la locurile lor de muncă, atât în sectorul public, cât și în cel privat;

                           (x)

                           invită Belarus să aplice cele mai înalte standarde internaționale de siguranță și o evaluare absolut independentă a impactului asupra mediului în construcția și operarea tuturor centralelor electrice, optimizând cunoștințele specializate și finanțarea provenite de la toate instrumentele internaționale disponibile în deplină concordanță cu legislația internațională existentă, cum ar fi Convenția de la Espoo și Convenția de la Aarhus și ca urmare a angajamentului asumat la 23 iunie 2011 de a întreprinde evaluări cuprinzătoare de risc și securitate („teste de stres”), luând în considerare specificațiile aprobate de Comisia Europeană și de Grupul european de reglementare pentru siguranța nucleară;

                           (y)

                           să contribuie la diversificarea surselor de energie și a rutelor de aprovizionare în Belarus și să împărtășească cele mai bune practici ale UE în realizarea de proiecte regionale și internaționale legate de „economia verde”, cu sprijin pentru eficiența energetică și sursele regenerabile de energie;

                           (z)

                           să promoveze în continuare cooperarea regională cu Belarus, inclusiv prin inițiativele sectoriale ale Parteneriatului estic, îndeosebi în domeniile schimburilor comerciale, energiei, mediului și transportului; să încurajeze bunele practici ale forumurilor economice bilaterale și, în același timp, să vizeze consolidarea capacităților actorilor nestatali, precum și promovarea bunei guvernări și a reformei administrației publice;

                           (aa)

                           să continue să ofere asistență tehnică și îngrijiri medicale populației afectate de dezastrul nuclear de la Cernobîl;

                           (ab)

                           să încurajeze Belarus să exploreze și să dezvoltarea surse de energie neconvenționale;

                     Gestionarea frontierelor

                           (ac)

                           să consolideze cooperarea UE-Belarus în domeniul gestionării frontierelor și al combaterii criminalității transfrontaliere și în special să ajute Belarus la dezvoltarea sistemului său de tranzit, la modernizarea procedurilor vamale și de control la frontiere și la punerea pe deplin în aplicare a conceptului UE de gestionare integrată a frontierelor;

                           (ad)

                           să asigure intrarea și deplasarea nerestricționate ale diplomaților și politicienilor din UE pe întreg teritoriul Belarusului;

                           (ae)

                           să ofere în continuare, în interesul reciproc, activități de formare agenției de gestionare a frontierelor din Belarus, în conformitate cu acquis-ul Schengen;

                           (af)

                           să ia în considerare furnizarea unei asistenței financiare adecvate care să fie utilizată în scopul introducerii unor sisteme de control al frontierei de ultimă generație și a unei infrastructuri moderne de partea UE a frontierei;

                           (ag)

                           să furnizeze serviciilor competente din Belarus formare adecvată privind bunele practici din UE în materie de introducere a pașapoartelor biometrice;

                           (ah)

                           să lanseze un parteneriat UE-Belarus pentru mobilitate și să încurajeze Belarus să participe în mod activ la Grupul Parteneriatului estic privind migrația și azilul;

                           (ai)

                           să încurajeze colaborarea dintre Belarus, Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) și Fondul pentru copii al Națiunilor Unite (UNICEF), în scopul sprijinirii programelor vizând combaterea traficului de ființe umane;

                     Societatea civilă și contactele interumane

                           (aj)

                           să mărească cota de proiecte care sunt mai benefice și mai vizibile pentru populație în general, ceea ce ar favoriza înțelegerea de către cetățeni a valorilor, standardelor și politicilor UE și ar sublinia avantajele modelului său și ale cunoștințelor sale specializate; să promoveze, în acest sens, posibilitatea oferită de Forumul societății civile, în special în vederea reuniunii sale viitoare de la Chișinău din luna octombrie a acestui an;

                           (ak)

                           să se opună sistematic și fără compromisuri oricărei dezinformări și informări denaturate din partea autorităților din Belarus cu privire la politicile și proiectele UE prin publicarea și difuzarea tuturor informațiilor necesare (date, cifre, legislație);

                           (al)

                           să intensifice, de asemenea prin noul Fond european pentru democrație, sprijinul tehnic și financiar acordat organizațiilor societății civile, ONG-urilor independente, apărătorilor drepturilor omului și sindicatelor cu sediul în Belarus, sau celor aflate în statele membre și care au un impact semnificativ în Belarus; să implice mai activ societatea civilă în punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea proiectelor finanțate de UE; să sporească, de asemenea, în mod semnificativ, comunicarea și difuzarea informațiilor despre UE, cu scopul de a promova înțelegerea de către cetățeni a abordării UE cu privire la drepturile și libertățile fundamentale și la nevoia de progres social și economic;

                           (am)

                           să sprijine organizațiile care lucrează în vederea promovării democrației și drepturilor omului, nu numai pe cele înființate în Belarus, ci și pe cele cu sediul în străinătate, întrucât autoritățile din Belarus resping în permanență posibilitatea înregistrării acestor organizații; să revizuiască de urgență cele mai recente norme privind solicitarea de finanțare din partea UE în cadrul instrumentului IEDDO/Actori nestatali și autorități locale, care exclud în practică ONG-uri belaruse bine-cunoscute și respectate de la procesul de depunere a solicitărilor;

                           (an)

                           să solicite autorităților din Belarus să pună în aplicare Decizia A/HRC/WGAD/2012/39 a Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară în cazul lui Ales Beliațki, apărător al drepturilor omului, care a constatat în special că detenția dlui Beliațki, președinte al Centrului pentru drepturile omului „Viasna” și vicepreședinte al Federației Internaționale pentru Drepturile Omulu (FIDO), a fost arbitrară, „fiind în contradicție cu articolul 20 alineatul (1) din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) și articolul 22 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP)”.

                           (ao)

                           să îndemne Belarus să extindă o invitație permanentă tuturor procedurilor speciale ale ONU și să invite raportorul special al ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului să viziteze țara;

                           (ap)

                           să oblige autoritățile din Belarus să elimina răspunderea penală pentru primirea de finanțare din străinătate și să permită organizațiilor să păstreze fonduri în conturi bancare din străinătate;

                           (aq)

                           să ia în considerare facilitarea în mod unilateral a emiterii vizelor și reducerea costurilor acestora de la 60 de euro la un nivel accesibil pentru cetățenii din Belarus, precum și utilizarea deplină a flexibilității existente oferite de Codul vizelor, inclusiv renunțarea la taxele pentru vizele de scurtă ședere sau reducerea acestora în special pentru tineri, pentru facilitarea și intensificarea contactelor interumane și pentru a contribui la prevenirea izolării ulterioare a cetățenilor din Belarus; să ia, de asemenea, în considerare reducerea în mod unilateral a taxelor pentru vizele de lungă ședere sau renunțarea la acestea în scopul ajungerii, pe termen lung, la un regim de călătorii fără vize;

                           (ar)

                           să invite autoritățile din Belarus să înceapă negocierile cu UE privind acordurile de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, în scopul ajungerii, pe termen lung, la un regim de călătorii fără vize care să promoveze contactele interumane, și să ia măsuri urgente de punere în aplicare a acordurilor privind micul trafic de frontieră cu Polonia și Lituania;

                           (as)

                           să încurajeze cooperarea dintre orașele și municipalitățile din UE și Belarus, folosind exemplele de bune practici din unele țări ale UE, în special din Polonia, Lituania și Letonia;

                           (at)

                           să încerce să ofere mai multe posibilități de educație și cercetare în UE pentru cetățenii din Belarus în domeniile învățământului superior, informal și pentru adulți; să inițieze și să susțină un program de stagii pentru tinerii profesioniști din Belarus în instituțiile UE și în alte organizații internaționale; să continue să sprijine Universitatea europeană de științe umaniste, să dezvolte și să sprijine programe educaționale și de formare în Belarus; să asigure finanțarea adecvată și de durată pentru programul Erasmus Mundus pentru studenții din Belarus;

                           (au)

                           să caute în mod activ posibilități de a se angaja într-un dialog cu Belarus cu privire la punerea în aplicare a unor ample reforme ale sistemului său de învățământ superior pentru a dezvolta, în special, libertatea mediului universitar, autonomia instituțională și participarea studenților, cu scopul de a se alătura, în cele din urmă, Spațiului european al învățământului superior (Procesul de la Bologna);

                           (av)

                           invită Federația internațională de hochei pe gheață să își reconsidere în mod serios decizia de a permite Republicii Belarus să găzduiască Campionatul mondial de hochei pe gheață din 2014;

               2.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP), SEAE, Consiliului, Comisiei, precum și statelor membre.

      (1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0112.

      (3)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 162.

      (4)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 57.

      (5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0334.

      (6)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 26.

      (7)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 105.

      (8)  JO L 307, 7.11.2012, p. 1.

      (9)  Date provenite de la Institutul independent pentru studii socioeconomice, aprilie 2013

      (10)  Lista prizonierilor politici îi include, de asemenea, pe Mikalai Statkevici, Pavel Seviarineț, Eduard Lobau, Mikalai Antuhovici, Mikalai Jiadok, Ihar Alienevici.