               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 26.5.2021
            COM(2021) 259 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii de negocieri pe tema unor acorduri privind comerțul cu produse ecologice între Uniunea Europeană și Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului
                  1
                stabilește posibilitatea de a acorda acces la piața Uniunii produselor ecologice provenite din țări terțe ale căror producții ecologice și sisteme de control au fost recunoscute ca echivalente cu cele ale Uniunii. Această recunoaștere a echivalenței țărilor terțe trebuie acordată prin intermediul unor acorduri comerciale între Uniune și țările respective.

                     2

                     3
                  Regulamentul (UE) 2018/848, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 2020/1693, stabilește la 31 decembrie 2026 data expirării recunoașterii în scopul echivalenței acordate în temeiul articolului 33 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007. Prin urmare, recunoașterile acordate Argentinei, Australiei, Canadei, Costa Ricăi, Indiei, Israelului, Japoniei, Noii Zeelande, Republicii Coreea, Tunisiei și Statelor Unite ale Americii vor expira la data menționată mai sus.

               Pentru a se asigura fluxuri comerciale neîntrerupte în materie de produse ecologice cu acești parteneri după 2026, este necesar să se negocieze noi recunoașteri ale echivalenței sub forma unor acorduri comerciale.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

                  Prin stimularea comerțului cu produse ecologice prin acorduri bilaterale, propunerea contribuie la atingerea obiectivului general al „unei Uniuni Europene mai puternice în lume”.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Prin stimularea comerțului cu produse ecologice prin acorduri bilaterale, propunerea contribuie la atingerea obiectivului general al „unei Uniuni Europene mai puternice în lume”. În plus, prin încurajarea comerțului cu produse ecologice, aceste acorduri vor contribui, totodată, la atingerea obiectivului Pactului verde de a colabora cu partenerii internaționali pentru a îmbunătăți standardele de mediu la nivel mondial.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

                Pentru prezenta propunere, trebuie să se indice drept temei juridic articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               •Subsidiaritate (în cazul competențelor neexclusive)

               În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din TUE, principiul subsidiarității nu se aplică în domeniile care țin de competența exclusivă a UE.

               •Proporționalitate

               Recomandarea Comisiei este conformă cu principiul proporționalității.

               •Alegerea instrumentului

                  Singurul instrument disponibil pentru a se atinge obiectivul avut în vedere este un acord internațional. Prin urmare, este necesară autorizarea deschiderii de negocieri în vederea unui acord internațional.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

               Nu se aplică.

               •Consultări cu părțile interesate

               În contextul reformei regulamentului privind producția ecologică a avut loc un număr considerabil de consultări cu părțile interesate. La momentul respectiv au fost organizate mai multe reuniuni, inclusiv reuniuni de dialog cu societatea civilă.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  În contextul reformei regulamentului privind producția ecologică care a dus la adoptarea Regulamentului (UE) 2018/848, pe care se bazează prezenta propunere, a avut loc o evaluare a impactului.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

               Recomandarea este în concordanță cu tratatele UE și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Nu se aplică.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, de evaluare și de raportare

                  Nu se aplică.

               •Documente explicative (pentru directive)

                  Nu se aplică.

               •Explicații detaliate referitoare la dispozițiile specifice ale propunerii

               Prezenta propunere autorizează Comisia să negocieze, în numele Uniunii, acorduri privind comerțul cu produse ecologice cu Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii. Propunerea stabilește în anexă directivele de negociere care trebuie urmate de Comisie și de comitetul special care urmează să fie consultat în timpul negocierilor.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii de negocieri pe tema unor acorduri privind comerțul cu produse ecologice între Uniunea Europeană și Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul 45 alineatul (1) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului
                  4
               , coroborat cu articolul 47 din regulamentul respectiv, stabilește posibilitatea de a acorda acces la piața Uniunii produselor ecologice provenite din țări terțe care au fost recunoscute, în temeiul unui acord comercial, ca având un sistem de producție care îndeplinește aceleași obiective și principii prin aplicarea unor norme care asigură același nivel de garantare a conformității pe care îl asigură normele Uniunii.

               (2)În conformitate cu articolul 48 din Regulamentul (UE) 2018/848, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2020/1693 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , recunoașterea țărilor terțe în scopul echivalenței în temeiul articolului 33 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului
                  6
                va expira la 31 decembrie 2026. Prin urmare, este necesar să se deschidă negocieri în vederea încheierii acordurilor relevante cu țările terțe în cauză.

               (3)Comerțul cu produse ecologice dintre Uniune și Elveția intră sub incidența Acordului între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimburile comerciale cu produse agricole
                  7
               . Din motive de transparență, Elveția a fost inclusă în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 al Comisiei
                  8
               . Anexa 9 la acordul menționat prevede un mecanism de actualizare a acordului în cazul modificării actelor cu putere de lege și a normelor administrative ale uneia dintre părți. Prin urmare, nu este necesară deschiderea de negocieri cu Elveția.

               (4)Chile este recunoscută ca țară terță echivalentă prin Acordul între Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice
                  9
               . Din motive de claritate, Chile a fost inclusă în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008. Articolele 3 și 4 din acordul menționat prevăd posibilitatea adaptării recunoașterii în cazul modificării actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale uneia dintre părți. Prin urmare, nu este necesară deschiderea de negocieri cu Chile.

               (5)Acordul comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte
                  10
               , a stabilit o recunoaștere reciprocă a echivalenței legislației actuale în domeniul producției ecologice și a sistemului de control al ambelor părți la acord. Articolul 3 alineatul (3) din anexa TBT-4 privind produsele ecologice prevede că, în vederea aplicării Regulamentului (UE) 2018/848 la 1 ianuarie 2022, recunoașterea echivalenței trebuie reevaluată de fiecare parte până la 31 decembrie 2023. Prin urmare, nu este necesară deschiderea de negocieri cu Regatul Unit.

               (6)Prin urmare, este oportună autorizarea Comisiei de a deschide negocieri în vederea încheierii acordurilor relevante cu Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii.

               (7)Pentru a face posibilă menținerea de către Uniune a relațiilor reciproce cu țările terțe în ceea ce privește comerțul cu produse ecologice, este oportun să se stabilească directive de negociere pentru aceste acorduri, care să permită Uniunii și țării terțe în cauză să recunoască echivalența standardelor lor de producție ecologică și a sistemelor lor de control,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, acorduri privind comerțul cu produse ecologice cu Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               .

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară cu consultarea [a se completa de către Consiliu numele comitetului special].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 150, 14.6.2018, p. 10.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2020/1693 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 noiembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv (JO L 381, 13.11.2020, p. 1).

                     (3)

                        Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (JO L 189, 20.7.2007, p. 1).

                     (4)

                        Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (JO L 150, 14.6.2018, p. 10).

                     (5)

                        Regulamentul (UE) 2020/1693 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 noiembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv (JO L 381, 13.11.2020, p. 1).

                     (6)

                        Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (JO L 189, 20.7.2007, p. 1).

                     (7)

                        JO L 114, 30.4.2002, p. 132.

                     (8)

                        Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 al Comisiei din 8 decembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește regimul de import al produselor ecologice din țări terțe (JO L 334, 12.12.2008, p. 25).

                     (9)

                        JO L 331, 14.12.2017, p. 4.

                     (10)

                        JO L 444, 31.12.2020, p. 14.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 26.5.2021
            COM(2021) 259 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii de negocieri pe tema unor acorduri privind comerțul cu produse ecologice între Uniunea Europeană și Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii

               ANEXĂ

               Directive de negociere pentru încheierea de acorduri privind comerțul cu produse ecologice între
                  Uniunea Europeană și Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii

               1.Comisia poate deschide negocieri cu Argentina, Australia, Canada, Costa Rica, India, Israel, Japonia, Noua Zeelandă, Republica Coreea, Tunisia și Statele Unite ale Americii în vederea obținerii unor acorduri echilibrate privind echivalența standardelor de producție ecologică și a sistemelor de control.

               2.Negocierile trebuie să vizeze facilitarea comerțului cu produse ecologice, pe o bază reciprocă și reciproc avantajoasă.

               3.Negocierile trebuie să vizeze produsele menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/848 care sunt obținute sau produse pe teritoriul Uniunii și pe teritoriul țării terțe în cauză.

               4.Comisia trebuie să depună eforturi pentru a obține un nivel înalt de respectare a obiectivelor și principiilor producției ecologice, precum și un nivel înalt de garantare din partea sistemului de control, inclusiv de supraveghere, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2018/848.

               5.Comisia trebuie să urmărească să obțină protecția termenilor, a cuvintelor derivate sau a diminutivelor acestora și a logoului Uniunii referitoare la producția ecologică, pentru a rezerva utilizarea lor în etichetarea produselor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/848.

               6.Comisia trebuie să ia în considerare principiile și normele de producție din orientările Codex alimentarius CAC/GL 32.

               7.Cu excepția cazului în care se prevede altfel în directivele de negociere pentru un acord de liber schimb cu țara terță în cauză, Comisia aplică directivele de negociere actuale dispozițiilor referitoare la comerțul cu produse ecologice atunci când are în vedere abordarea chestiunilor legate de comerțul cu produse ecologice în cadrul negocierilor actuale sau viitoare pe tema acordurilor de liber schimb dintre Uniune și țări terțe.

               8.Atunci când desfășoară negocierile pe baza prezentelor directive de negociere, Comisia trebuie să țină seama îndeosebi de principiile și de mecanismele Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, precum și de obligațiile care decurg din normele Organizației Mondiale a Comerțului.

               9.Este necesar ca acordul să prevadă că părțile contractante trebuie să ia măsuri corespunzătoare în caz de lipsă de cooperare sau gestionare administrativă.

               10.Înainte de inițierea negocierilor cu țările terțe în cauză, Comisia trebuie să informeze comitetul special menționat la articolul 3.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a începerii negocierilor în vederea modificării Acordului dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXT

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală
                  1
                urmărește să stabilească o cooperare mai eficace între Uniunea Europeană și Japonia în acest domeniu. În temeiul acordului, statul solicitat oferă, la cererea statului solicitant, asistență juridică în legătură cu anchete, urmăriri penale și alte proceduri (inclusiv proceduri judiciare) în materie penală. Domeniul de aplicare al acordului include instrumente moderne de cooperare, cum ar fi videoconferințele și schimbul de informații bancare. Este primul astfel de acord de sine stătător al UE cu o altă țară. Niciun stat membru nu încheiase anterior un acord similar separat cu Japonia.

               Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii
                  2
                a intrat în vigoare la 6 mai 2016, iar statele membre trebuiau să o transpună în legislația națională până la 6 mai 2018 [articolul 63 alineatul (1) din directiva sus-menționată]. În comparație cu decizia-cadru pe care a abrogat-o și a înlocuit-o
                  3
               , Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii este un instrument orizontal de protecție a datelor mult mai cuprinzător și mai complet. Aceasta se aplică prelucrării interne și prelucrării transfrontaliere a datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, al investigării, al depistării sau al urmăririi penale a infracțiunilor și al executării pedepselor, inclusiv în scopul protejării împotriva amenințărilor la adresa securității publice și al prevenirii acestora [articolul 1 alineatul (1) din Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii].

               Articolul 62 alineatul (6) din Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii impune Comisiei ca, până la 6 mai 2019, să revizuiască alte acte juridice ale UE care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul asigurării respectării legii, pentru a evalua necesitatea alinierii la directiva sus-menționată și, după caz, pentru a propune modificări astfel încât să se asigure o abordare coerentă a protecției datelor cu caracter personal.

               La 24 iunie 2020, Comisia și-a îndeplinit această obligație prin adoptarea unei comunicări, Calea de urmat pentru alinierea acquis-ului din fostul al treilea pilon la normele privind protecția datelor
                  4
               . În comunicare au fost enumerate 10 acte juridice care ar trebui aliniate la Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii și s-a stabilit un calendar în acest sens. Comunicarea a identificat Acordul cu Japonia ca fiind unul dintre actele care necesită modificări specifice pentru a asigura alinierea deplină la Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii și a indicat că va transmite Consiliului o recomandare în primul trimestru al anului 2021. Aceasta este recomandarea în cauză.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

               Scopul acestei inițiative este să alinieze normele privind protecția datelor din acord la principiile și normele stabilite în Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii pentru a asigura un cadru solid și coerent în materie de protecție a datelor în sensul acordului.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  nu se aplică

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

               Prezenta propunere se întemeiază pe articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               Articolul 218 alineatul (3) din TFUE impune Comisiei să prezinte recomandări Consiliului, care adoptă apoi o decizie de autorizare a începerii negocierilor și, în funcție de obiectul acordului preconizat, numește negociatorul Uniunii sau șeful echipei de negociere a Uniunii. În conformitate cu articolul 218 alineatul (4) din TFUE, Consiliul poate să prezinte directive de negociere și poate să desemneze un comitet special, negocierile trebuind să fie conduse în consultare cu acest comitet.

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

                  Numai Uniunea poate să desfășoare negocieri vizând modificarea acordului.

               •Proporționalitatea

                  Prezenta propunere se limitează la ceea ce este necesar pentru a asigura compatibilitatea acordului cu legislația existentă a Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal, în special cu Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii, fără a modifica mecanismele de cooperare din cadrul acordului. Recomandarea nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor urmărite, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană.

               •Alegerea instrumentului

                  nu se aplică

               3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

               Prezenta recomandare vine în urma rezultatelor revizuirii efectuate de Comisie în temeiul articolului 62 alineatul (6) din Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii, astfel cum sunt prezentate în comunicarea intitulată Calea de urmat pentru alinierea acquis-ului din fostul al treilea pilon la normele privind protecția datelor. Comunicarea enumeră punctele cu privire la care este necesară alinierea. Aceasta identifică în special necesitatea de a îmbunătăți garanțiile privind protecția datelor din acord.

               În temeiul dispozițiilor actuale, în special al articolului 8 (cereri de asistență) și al articolului 13 (confidențialitate și limitări de utilizare):

               cererile trebuie să conțină o descriere a scopului pentru care se solicită asistența, precum și a faptelor care fac obiectul anchetei, al urmăririi penale sau al altor proceduri (inclusiv procedura judiciară), iar

               statul solicitant nu trebuie să prelucreze, fără consimțământul prealabil al statului solicitat, datele cu caracter personal în alte scopuri decât cele descrise în cerere.

               Revizuirea a identificat mai multe domenii în care este necesar să se adopte dispoziții. Printre domeniile vizate se numără:

               ·dispozițiile privind calitatea datelor și aspectele legate de securitate;

               ·normele privind conservarea datelor și ținerea evidențelor;

               ·garanțiile aplicabile prelucrării categoriilor speciale de date cu caracter personal;

               ·restricțiile privind transferurile ulterioare de date, precum și

               ·normele privind supravegherea și căile de atac aflate la dispoziția persoanelor fizice.

               Prin prezenta recomandare se solicită autorizația din partea Consiliului de a începe negocierile privind modificarea acordului în vederea ajungerii la un acord cu privire la noi dispoziții care vor permite Uniunii să asigure respectarea obligațiilor ce îi revin în temeiul Directivei privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii.

               •Consultări cu părțile interesate

                  În conformitate cu orientările sale privind o mai bună legiferare, Comisia a publicat o foaie de parcurs care prezintă o inițiativă de recomandare pentru o decizie a Consiliului referitoare la „Acordul UE-Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală ‒ propunere de aliniere la normele UE privind protecția datelor”
                     5
                  . Părțile interesate au fost invitate să furnizeze feedback între 14 ianuarie și 11 februarie 2021. Nu s-au primit observații în perioada respectivă.

               •Opinii ale experților

                  La efectuarea revizuirii, Comisia a luat în calcul un studiu realizat în cadrul proiectului-pilot al Parlamentului European intitulat „Analiza respectării drepturilor fundamentale de către instrumentele și programele UE de colectare a datelor”
                     6
                  . Studiul a inclus cartografierea actelor Uniunii care intră sub incidența articolului 62 alineatul (6) din Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii și a identificat dispoziții care ar putea necesita alinierea în ceea ce privește aspectele legate de protecția datelor.

               •Evaluarea impactului

               Impactul prezentei propuneri se limitează, în esență, la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în contextul Deciziei-cadru 2002/465/JAI a Consiliului
                  7
               . Impactul noilor obligații care decurg din Directiva privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii a fost evaluat în contextul lucrărilor pregătitoare aferente directivei. Astfel, este inutil să se efectueze în mod expres o evaluare a impactului pentru prezenta propunere.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  nu se aplică

               •Drepturile fundamentale

               Dreptul la protecția datelor cu caracter personal este consacrat la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, la articolul 16 din TFUE și la articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului. De asemenea, protecția datelor este strâns legată de respectarea vieții private și a celei de familie, protejată prin articolul 7 din cartă. Legislația UE privind protecția datelor urmărește să asigure un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal.

               Prin prezenta recomandare se solicită autorizarea începerii negocierilor în vederea modificării Acordului cu Japonia, astfel încât să se prevadă garanții adecvate pentru a asigura respectarea obligațiilor statelor membre în temeiul Directivei privind protecția datelor în materie de asigurare a respectării legii. Acest lucru ar avea un impact pozitiv asupra drepturilor fundamentale la viață privată și la protecția datelor.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  nu se aplică

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a începerii negocierilor în vederea modificării Acordului dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Ar trebui să înceapă negocierile în vederea modificării Acordului dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală
                  8
               .

               (2)Prelucrarea datelor cu caracter personal în temeiul acordului ar trebui să respecte normele aplicabile privind protecția datelor. Dispozițiile din acord privind protecția datelor ar trebui revizuite și ar trebui să se convină asupra unor noi dispoziții care să îi permită Uniunii să se asigure că o astfel de prelucrare este conformă cu Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului
                  9
               .

               (3)Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului
                  10
                și a emis un aviz la ...
                  11
               ,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Comisia este autorizată să înceapă negocierile în vederea modificării Acordului dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu [un comitet special care urmează să fie numit de către Consiliu].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală (JO L 39, 12.2.2010, p. 20), semnat la Bruxelles la 30 noiembrie 2009 și la Tokyo la 15 decembrie 2009. Acesta a intrat în vigoare la 2 ianuarie 2011.

                     (2)

                        Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

                     (3)

                        Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (JO L 350, 30.12.2008, p. 60).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        Proiectul a fost solicitat de Parlament, gestionat de Comisie și realizat de un contractant (un grup de experți independenți) selectat de Comisie pe baza criteriilor stabilite de Parlament. Rezultatele obținute în cadrul proiectului reflectă exclusiv punctele de vedere și opiniile contractantului, Comisia Europeană neputând fi considerată responsabilă pentru modul în care ar putea fi utilizate informațiile pe care le conține acest proiect.

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        Decizia-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (JO L 162, 20.6.2002, p. 1).

                     (8)

                        Acord între Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală, JO L 39, 12.2.2010, p. 20.

                     (9)

                        Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

                     (10)

                        Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

                     (11)

                        JO C ….

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de
            DECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a începerii negocierilor în vederea modificării Acordului dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală

               ANEXĂ

               Directive de negociere în vederea modificării Acordului dintre Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală

               În cursul negocierilor, Comisia ar trebui să vizeze atingerea obiectivelor prezentate în detaliu mai jos:

               (1)Obiectivul general al modificărilor este să sprijine și să consolideze cooperarea dintre statele membre și Japonia în domeniul asistenței judiciare reciproce în materie penală prin consolidarea garanțiilor în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal. Modificările avute în vedere nu ar trebui să altereze scopul și formele de cooperare în temeiul acordului.

               (2)Acordul, în special articolul 8 (cereri de asistență) și articolul 13 (confidențialitate și limitări de utilizare), prevede deja faptul că:

               –cererile trebuie să conțină o descriere a scopului pentru care se solicită asistența, precum și a faptelor care fac obiectul anchetei, al urmăririi penale sau al altor proceduri (inclusiv procedura judiciară), precum și

               –că statul solicitant nu trebuie să prelucreze, fără consimțământul prealabil al statului solicitat, datele cu caracter personal în alte scopuri decât cele descrise în cerere.

               Acest lucru respectă principiile de specificare și de limitare a scopului.

               (3)Modificările ar trebui să asigure faptul că acordul prevede garanții adecvate privind protecția datelor în sensul Directivei (UE) 2016/680
                  1
                pentru transferul de date cu caracter personal în temeiul acordului, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al persoanelor în cauză.

               (4)Modificările ar trebui să cuprindă în special următoarele garanții suplimentare, care să li se aplice tuturor autorităților care participă la anchetă, la urmărirea penală sau la alte proceduri (inclusiv la procedurile judiciare) descrise în cerere:

               (a)cerința de a se asigura că toate datele cu caracter personal care urmează să fie transferate între părți sunt necesare pentru a realiza scopul cererii în conformitate cu obiectivele și cu domeniul de aplicare al acordului și că acestea sunt adecvate, relevante și neexcesive în raport cu scopul respectiv;

               (b)cerința de a se asigura că datele cu caracter personal sunt exacte și, atunci când este necesar, actualizate; că datele cu caracter personal care nu îndeplinesc această cerință sunt șterse sau rectificate și că cealaltă parte este informată în cazul în care există indicii că datele cu caracter personal sunt sau au devenit inexacte ori nu mai sunt de actualitate;

               (c)cerința de a se asigura că datele cu caracter personal nu sunt păstrate mai mult decât este necesar pentru scopul (scopurile) în care au fost transferate;

               (d)cerința ca transferul și prelucrarea ulterioară a datelor cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice ori apartenența sindicală, a datelor genetice, a datelor biometrice procesate în scopul identificării unice a unei persoane fizice, a datelor privind sănătatea, viața sexuală sau orientarea sexuală a unei persoane fizice să fie permise numai dacă un astfel de transfer și prelucrare ulterioară fac obiectul unor garanții adecvate care să abordeze riscurile specifice pe care le implică prelucrarea;

               (e)cerința de punere în aplicare a unor măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a putea demonstra conformitatea;

               (f)cerința de a asigura securitatea datelor cu caracter personal prin măsuri tehnice și organizatorice adecvate, inclusiv restricții de acces, și de a furniza o notificare în cazul unei încălcări a securității datelor cu caracter personal;

               (g)un mecanism prin care să se asigure că persoana (persoanele) în cauză este informată (sunt informate) cu privire la orice transfer de date și că informațiile de bază privind prelucrarea sunt puse la dispoziția acesteia (acestora), sub rezerva oricăror restricții necesare și proporționale;

               (h)cerința de a se asigura că persoana (persoanele) în cauză are (au) drepturi exercitabile de acces (inclusiv informații de bază privind prelucrarea), de rectificare și de ștergere, sub rezerva oricăror restricții necesare și proporționale, și de a oferi garanții adecvate în ceea ce privește deciziile bazate exclusiv pe prelucrarea automată a datelor cu caracter personal transferate care le afectează în mod negativ.

               (i)în cazul în care este necesar acordul prealabil în temeiul articolului 13 alineatul (1) din acord, cerința statului solicitat de a evalua toți factorii relevanți, în special:

               –scopul inițial al prelucrării,

               –scopul prelucrării ulterioare, precum și

               –de a stabili dacă autoritatea destinatară asigură un nivel de protecție a datelor pentru datele cu caracter personal care sunt partajate echivalent cu cel garantat de acord;

               (j)cerința de a se asigura că respectarea garanțiilor convenite între părți face obiectul unei supravegheri de către una sau mai multe autorități de supraveghere independente cu competențe efective de investigare și de asigurare a respectării legii, în special competența de a soluționa plângerile persoanelor fizice cu privire la utilizarea datelor lor cu caracter personal, ținând seama de contextul specific al prelucrării datelor de către instanțele care acționează în exercițiul funcției lor judiciare, precum și

               (k)cerința de a se asigura că persoanele fizice beneficiază de căi de atac judiciare eficace în cazul încălcării garanțiilor de mai sus.

               (5)Acordul modificat ar trebui să conțină definițiile termenilor-cheie, inclusiv o definiție a „datelor cu caracter personal” care să fie în concordanță cu articolul 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/680.

                     (1)

                        Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 513 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               Având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Ciprului
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Ciprului să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               .  Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Este necesar să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Ciprului este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiect sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (8)La 29 aprilie 2021, Ciprul și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (9)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Ciprului a fost de 5,7 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 118,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 7,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,6 % în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Ciprul a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,9 % din PIB.

               La 2 iunie 2020, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Prezentul raport analizează situația bugetară a Ciprului, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (10)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este favorabil în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real al Ciprului ar urma să crească cu 3,1 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Potrivit programului de stabilitate, se preconizează că economia Ciprului va crește cu 3,6 % în 2021 și cu 3,8 % în 2022. Rata de creștere comparativ mai mare a programului în 2021 este determinată de un consum privat mai ridicat.

               (11)În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 5,7 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 111,9 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 6,5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,4 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

               (12)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Ciprul a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor deosebit de afectate. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Cipru în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (13)Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % în 2021, 0,4 % în 2022, 0,4 % în 2023 și 0,4 % în 2024. În schimb, previziunile Comisiei presupun că impactul bugetar total al reformelor și al investițiilor prevăzute în plan se ridică la 0,3 % din PIB în 2021 și 0,5 % din PIB în 2022.

               (14)Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor fi diminuat. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (15)În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Ciprului va scădea la 0,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 103,9 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează sub nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Comisia prognozează un deficit de 2 % din PIB, cauzat în principal de creșterea cheltuielilor preconizate și scăderea veniturilor, și o pondere a datoriei publice de 106,6 % din PIB în 2022.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 0,3 % din PIB
                  11
               . Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

               (16)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (17)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că excedentul public va crește de la 0,1 % în 2023 la 1,6 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 2,8 % din PIB în 2023 și 2024. Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  13
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 2,8 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 3½ %
                  14
               .  Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Ciprului.

               (18)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 99,5 % din PIB în 2023 la 92,9 % din PIB în 2024. Se consideră că Ciprul se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  15
               .

               (19)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Cipru ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA CIPRUL:

               1.Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei referitoare la strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ciprului și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 82.

                     (6)

                        În așteptarea adoptării finale de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf
                  .

                     (7)

                  JO
                   L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021:  depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Brussels, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (13)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (14)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (15)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 511 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Croației să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară
                  5
               . De asemenea, acesta a recomandat Croației să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

               (3)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  6
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (4)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  7
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (5)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  8
               .

               (6)La 29 aprilie 2021, Croația și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (7)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Croației a fost de 7,4 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 88,7 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 8,1 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,8 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Croația a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 4,6 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Croației, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (8)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare ale programului de convergență este realist în 2021 și favorabil în 2022. În special, acesta proiectează o creștere oarecum mai puternică decât cea din previziunile de primăvară ale Comisiei în 2021 (5,2 % față de 5 %), și mai ales în 2022 (6,6 % față de 6,1 %). Acest lucru se datorează în special prognozelor mai pozitive privind investițiile și consumul gospodăriilor, în timp ce previziunile Comisiei sunt ușor mai optimiste în ceea ce privește contribuția exporturilor.

               (9)În programul său de convergență pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 7,4 % din PIB în 2020 la 3,8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 86,6 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 4,6 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. În comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 nu estimează că deficitul se va diminua la fel de mult în 2021 (4,6 % din PIB). Diferențele sunt cele mai pronunțate în ceea ce privește veniturile care, potrivit programului de convergență, sunt estimate să se redreseze cu mult peste rata nominală de creștere a PIB-ului. În paralel, este de așteptat ca reconstrucția în urma cutremurelor din 2020 de la Zagreb și Petrinja să aibă un impact, deși excepțional, asupra cheltuielilor.

               (10)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Croația a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Croația în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei, în 2023, impactul rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 0,3 % din PIB, constând în principal în reduceri ale impozitului pe venit.

               (11)Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,4 % din PIB în 2021, 1,9 % în 2022, 2,4 % în 2023, 2,3 % în 2024, 1,7 % în 2025 și 1 % în 2026. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ aceste granturi în proiecțiile sale bugetare într-un ritm în mare parte similar în 2021 și 2022.

               (12)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  9
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (13)În programul său de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Croației va scădea la 2,6 % din PIB în 2022, în principal datorită creșterii puternice a veniturilor și întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 82,5 % din PIB în 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o creștere a ponderii deficitului și a ponderii datoriei în 2022, la nivelul de 3,2 % din PIB și, respectiv, 82,9 % din PIB, diferența datorându-se în mare parte efectului de bază din 2021.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 2,4 % din PIB
                  10
               . Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește, cu 1,5 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  11
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,8 puncte procentuale din PIB.

               (14)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (15)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 1,9 % din PIB în 2023 la 1,5 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la - 0,1 % din PIB în 2023 și 2024. Se preconizează că cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 3 1/4 %
                  13
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Croației.

               (16)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 79,5 % din PIB în 2023 la 76,8 % din PIB în 2024. Se consideră că Croația se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  14
               .

               (17)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Croația ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA CROAȚIA:

               1.În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Croației și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 68.

                     (6)

                  JO
                   L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (7)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (10)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (11)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

                     (13)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (14)

                  A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.