               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor în vederea repartizării concesiilor acordate de Uniune în cadrul OMC privind contingentele tarifare anexate la Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniune

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               La 29 martie 2017, Guvernul Regatului Unit a notificat Consiliului European intenția Regatului Unit de a se retrage din Uniunea Europeană (UE), din care face în prezent parte ca stat membru.

               Retragerea Regatului Unit din UE are implicații ce depășesc relația bilaterală dintre UE și Regatul Unit, în special în ceea ce privește angajamentele lor în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC). Atât UE, cât și Regatul Unit sunt membri inițiali ai OMC. Atunci când Comunitatea Europeană a acceptat Acordul OMC și acordurile comerciale multilaterale în 1994, lista de concesii și de angajamente care a fost anexată la Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 (GATT 1994) pentru Comunitățile Europene (lista OMC a UE) a fost astfel anexată concomitent pentru Regatul Unit. Lista UE conține, așadar, angajamente care se aplică și Regatului Unit în calitatea sa de membru al OMC.

               În ceea ce privește UE, angajamentele sale înscrise în lista sa pentru mărfuri vor continua să se aplice pe teritoriul său, însă angajamentele cantitative existente ale UE, în special contingentele tarifare (CT) vor necesita anumite ajustări care să reflecte retragerea Regatului Unit din UE. Întrucât lista OMC a UE nu se vor mai aplica Regatului Unit, contingentele tarifare existente ale UE consolidate în cadrul OMC (agricole, piscicole și industriale) trebuie să fie repartizate între Regatul Unit și UE pentru a fi în vigoare la data la care lista OMC a UE nu se va mai aplica Regatului Unit.

               În conformitate cu dispozițiile articolului XXVIII din GATT 1994 pentru modificarea concesiilor UE va trebui să poarte negocieri privind repartizarea contingentelor tarifare cu membrii OMC în cauză care au fost identificați ca având drepturi de acces pe piață relevante în cadrul contingentelor tarifare individuale (care au un așa-numit interes principal sau substanțial de furnizare sau care dețin un drept de negociator inițial). UE se va consulta și cu membrii OMC care au drepturi de consultare.

               Aceste negocieri vor trebui să aibă loc într-un termen scurt. Se anticipează că Regatul Unit se va retrage din UE la 30 martie 2019. Acestea fiind spuse, un acord de retragere este în prezent în curs de negociere, iar negociatorii din partea UE și din partea Regatului Unit au convenit asupra textului dispozițiilor tranzitorii prin care, la data intrării în vigoare a acordului de retragere, dreptul Uniunii, inclusiv acordurile internaționale la care Uniunea este parte, cum ar fi GATT 1994, ar trebui să se aplice Regatului Unit de la data retragerii până la 31 decembrie 2020.

               Nu se poate exclude faptul că există posibilitatea ca acordurile în temeiul articolului XXVIII cu membrii OMC vizați să nu fie încheiate în limita de timp disponibilă sau cel puțin nu pentru toate contingentele tarifare în cauză.

               În acest scop, în paralel cu prezenta recomandare, Comisia propune un act legislativ de bază (urmând procedura legislativă ordinară), pentru a se asigura că, în absența unor astfel de acorduri în temeiul articolului XXVIII, UE poate începe unilateral repartizarea contingentelor tarifare în conformitate cu articolul XXVIII și că i se conferă competențele necesare pentru a modifica în consecință dispozițiile relevante ale UE cu privire la deschiderea și punerea în aplicare a contingentelor tarifare relevante.

               Prin urmare, obiectivul prezentei recomandări este să autorizeze deschiderea negocierilor de către Comisie în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 pentru a modifica concesiile relevante (în special contingentele tarifare consolidate în cadrul OMC) din lista OMC a Uniunii Europene, astfel încât să le repartizeze între Uniune și Regatul Unit.

               În plus, Regatul Unit trebuie să inițieze procedurile în cadrul OMC pentru stabilirea propriei sale liste de concesii și de angajamente încă înainte de data la care încetează să mai fie un stat membru al Uniunii. Prin urmare, este necesar să se autorizeze Regatul Unit să întreprindă procedurile necesare în acest scop în vederea ajungerii la un acord cu alți membri ai OMC cu privire la partea sa de contingente tarifare incluse în prezent în lista OMC a Uniunii Europene.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Nu se aplică.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Nu se aplică.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

               Articolul 207 și articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

               Politica comercială comună se numără printre domeniile de competență exclusivă a Uniunii prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din TFUE, principiul subsidiarității nu se aplică în domeniile care sunt de competența exclusivă a Uniunii.

               •Proporționalitatea

               Prezenta recomandare propune Consiliului să autorizeze Comisia să deschidă negocieri în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994, în vederea modificării concesiilor acordate de UE în cadrul OMC privind contingentele tarifare consolidate. În conformitate cu normele OMC, această procedură trebuie urmată pentru modificarea concesiilor prevăzute în lista unui membru al OMC. Având în vedere cele de mai sus, măsura propusă este proporțională cu obiectivele menționate mai sus.

               •Alegerea instrumentului

               Instrumentul disponibil pentru atingerea acestui obiectiv este încheierea unui acord internațional. Prin urmare, este necesară o autorizație pentru a deschide negocierile pentru un acord internațional.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

               Nu se aplică.

               •Consultările cu părțile interesate

               Nu se aplică.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

               Nu se aplică.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

               Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

               Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Nu se aplică.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

               Nu se aplică.

               •Documente explicative (pentru directive)

               Nu se aplică.

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

               Nu se aplică.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor în vederea repartizării concesiilor acordate de Uniune în cadrul OMC privind contingentele tarifare anexate la Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniune

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

                  având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Angajamentele cantitative existente în domeniul mărfurilor, asumate de Uniunea Europeană în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), vor necesita anumite ajustări care să reflecte retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (Regatul Unit) din Uniune. În special, actualele contingente tarifare pentru anumite produse agricole, pescărești și industriale incluse în Lista de concesii și de angajamente ale Uniunii, anexată la Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 (GATT 1994) trebuie să fie repartizate între Regatul Unit și Uniune în urma retragerii Regatului Unit din Uniune.

               (2)Prin urmare, Comisia ar trebui să fie autorizată să deschidă negocieri în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 cu membrii OMC care au drepturi de negociere în vederea modificării respectivelor contingente tarifare.

               (3)Regatul Unit trebuie să inițieze procedurile în cadrul OMC pentru stabilirea propriei sale liste de concesii și de angajamente încă înainte de data la care încetează să mai fie un membru al Uniunii.

               (4)Prin urmare, este necesar să se autorizeze Regatul Unit să întreprindă procedurile necesare în vederea stabilirii propriei sale liste de concesii și de angajamente, anexate la GATT 1994, inclusiv negocierile cu alți membri ai OMC privind părțile de contingente tarifare care urmează să fie incluse în această listă.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

                  Comisia este autorizată să deschidă negocieri, în numele Uniunii, cu membrii OMC care au drepturi de negociere în vederea modificării contingentelor tarifare incluse în prezent în lista de concesii și de angajamente a Uniunii, anexată la GATT 1994.

               Articolul 2

                  Directivele de negociere adresate Comisiei sunt stabilite în anexă.

               Articolul 3

                  Negocierile sunt desfășurate de Comisie în consultare cu [a se completa de către Consiliu numele comitetului special].

               Articolul 4

                  Regatul Unit este autorizat prin prezenta să întreprindă procedurile necesare în vederea stabilirii propriei sale liste de concesii și de angajamente anexate la GATT 1994, precum și orice limite cantitative în aceasta, inclusiv negocierile cu alți membri ai OMC cu privire la partea sa de contingente tarifare incluse în prezent în lista de concesii și de angajamente a Uniunii, anexată la GATT 1994.

               Articolul 5

                  Prezenta decizie se adresează Comisiei și Regatului Unit.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor în vederea repartizării concesiilor acordate de Uniune în cadrul OMC privind contingentele tarifare anexate la Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniune

               ANEXĂ

               (1) Comisia depune eforturi să negocieze un acord cu membrii OMC care au drepturi de negociere și să se consulte cu membrii OMC care au drepturi de consultare în conformitate cu articolul XXVIII din GATT 1994 în vederea modificării concesiilor acordate de Uniune în cadrul OMC privind contingentele tarifare stabilite în lista de concesii și de angajamente ale Uniunii anexată la GATT 1994.

               (2) Comisia poartă negocieri în vederea modificării concesiilor Uniunii, în special prin repartizarea contingentelor tarifare existente între Regatul Unit și Uniune în urma retragerii Regatului Unit din Uniune.

               (3)Comisia trebuie să urmeze procedura de modificare a listei Uniunii în conformitate cu dispozițiile relevante ale OMC, în special articolul XXVIII din GATT 1994
                  1
                și cu înțelegerea privind interpretarea articolului XXVIII din GATT 1994
                  2
               .

               (4)Comisia informează Consiliul cu privire la rezultatele negocierilor și, dacă este cazul, cu privire la eventualele evoluții semnificative ce pot apărea pe parcursul negocierilor.

                     (1)

                        Textul acordului poate fi găsit la adresa:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm

                     (2)

                        Textul acordului poate fi găsit la adresa:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 427 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Regatul Unit printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2018
                  4
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliului European intenția sa de a părăsi Uniunea Europeană. Dacă acordul de retragere ratificat nu stabilește o altă dată sau dacă, în conformitate cu articolul 50 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și în acord cu Regatul Unit, Consiliului European nu hotărăște în unanimitate că tratatele încetează să se aplice de la o dată ulterioară, ansamblul dreptului primar și secundar al Uniunii va înceta să se aplice Regatului Unit începând de la 30 martie 2019, ora 00:00 (ora Europei Centrale). Regatul Unit va avea apoi statut de țară terță. Sunt în curs de desfășurare negocieri pentru a asigura retragerea ordonată, inclusiv posibilitatea de a stabili o perioadă de tranziție până la sfârșitul anului 2020, perioadă în care dreptul Uniunii va continua să se aplice Regatului Unit și în Regatul Unit. În acest context, Comisia nu a prezentat sau elaborat un scenariu care să aibă la bază posibilele înțelegeri între Uniunea Europeană și Regatul Unit după Brexit, deoarece aceste aspecte sunt încă în curs de negociere.

               (4)La 30 aprilie 2018, Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (6)În prezent, Regatul Unit se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Conform Programului de convergență pentru 2017-2018, guvernul preconizează că deficitul global va scădea de la 2,2 % din PIB în 2017-2018 la 1,8 % din PIB în 2018-2019 și la 1,7 % din PIB în 2019-2020. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB se va stabiliza, în linii mari, la aproximativ 85,5 % în intervalul cuprins între 2017-2018 și 2019-2020, înainte de a scădea la 84,8 % din PIB în 20212022. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Deși măsurile necesare pentru a sprijini țintele de deficit planificate sunt în general bine specificate, presiunile tot mai mari asupra cheltuielilor publice într-o serie de domenii reprezintă un risc la adresa realizării reducerii planificate a deficitului.

               (7)La 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat Regatului Unit să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  7
                nu va depăși 1,8 % în 20182019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. În același timp, Consiliul a precizat că ar trebui să se aibă în vedere obținerea unei poziții fiscal-bugetare care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Regatului Unit. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există în 2018-2019 riscul unei anumite abateri de la aceste obiective.

               (8)În 2019-2020, având în vedere faptul că ponderea datoriei publice a Regatului Unit este de peste 60 % din PIB, iar deviația estimată a PIB-ului este de 0,4 %, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu ar trebui să depășească 1,6 %, ceea ce ar corespunde unei ajustări structurale de 0,6 % din PIB rezultată din matricea de cerințe prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere. Dacă se mențin politicile actuale, se preconizează că Regatul Unit va respecta cerința în 2019-2020. La prima vedere, se preconizează că Regatul Unit va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2018-2019 și în 2019-2020, ca urmare a abaterii anuale permise de 0,25 %. În ansamblu, Consiliul este de părere că Regatul Unit trebuie să fie pregătit să adopte măsuri suplimentare începând cu 2018-2019 pentru a respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)Oferta anuală netă de locuințe continuă să crească în contextul unei serii de inițiative guvernamentale de stimulare a pieței locuințelor, precum și al unei redresări economice ciclice. Cu toate acestea, oferta rămâne cu mult sub estimările privind cererea și Regatul Unit se confruntă în continuare cu o provocare majoră în asigurarea unei oferte suficiente de locuințe. Aceasta ca urmare a reglementării foarte stricte și complexe a pieței funciare. Penuria de locuințe și costurile ridicate cu locuințele sunt caracteristice zonelor în care cererea este mare și în creștere, ca de exemplu în centrele urbane și în jurul acestora. Guvernul are cunoștință de această problemă și a stabilit obiective ambițioase de creștere a ofertei în următorii ani. În același timp, guvernul și-a reafirmat angajamentul de a limita dezvoltarea în jurul centrelor urbane. S-a redus semnificativ numărul tinerilor care dețin un titlu de proprietate asupra unei locuințe, ceea ce creează inegalitate între generații. Productivitatea muncii este redusă și stagnează. O mare parte a economiei are rezultate relativ proaste în ceea ce privește principalii factori de productivitate, respectiv competențele, investițiile și procesele operaționale eficiente. De asemenea, rețeaua rutieră, feroviară și aviatică a Regatului Unit se confruntă cu presiuni de capacitate semnificative și tot mai mari.

               (10)Deși cifrele globale privind piața forței de muncă sunt în continuare pozitive în ceea ce privește majoritatea parametrilor, există în prezent îngrijorări cu privire la calitatea anumitor locuri de muncă. Aceasta ca urmare a aspectelor legate de dezvoltarea competențelor, formele atipice de muncă, câștigurile salariale, productivitatea, participarea la piața forței de muncă și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă de muncă. În ceea ce privește toate aceste aspecte au existat anunțuri de politică și evoluții importante. Coerența între aceste politici conexe este esențială. În ceea ce privește competențele, până în prezent, accentul s-a pus în cea mai mare parte pe ucenicii și reforma învățământului profesional. Punerea accentului pe calitate în ambele cazuri ar putea constitui un efect multiplicator sustenabil pentru societate și economie. Regatul Unit se numără printre statele membre care îndeplinesc deja peste două treimi din criteriile propuse ale Cadrului european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace și, prin urmare, există posibilitatea de a stabili și urmări obiective de calitate, de exemplu prin monitorizarea parcursului profesional al absolvenților. Resurse la nivelul celor alocate pentru ucenicii și pentru noile calificări profesionale sunt necesare pentru opțiunile de învățare pe tot parcursul vieții, în special pentru persoanele blocate în locuri de muncă la nivel de începători.

               (11)De asemenea, este necesar ca în viitor să se acorde atenție aspectelor legate de protecția și incluziunea socială. Se pun în aplicare reforme în materie de îngrijire a copiilor, însă pot fi necesare dispoziții suplimentare, în special pentru copiii cu vârsta sub trei ani. Nu se simte încă pe deplin impactul unor reforme sociale și al unor reduceri bugetare, în special în cazul familiilor care participă la piața forței de muncă.

               (12)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de gradul în care acestea respectă normele și orientările Uniunii.

               (13)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 1,6 % în 2019-2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB.

               2.Să stimuleze oferta de locuințe, în special în zonele unde se înregistrează cea mai mare cerere, inclusiv prin noi reforme ale sistemului de amenajare teritorială.

               3.Să abordeze necesitățile în materie de competențe și dezvoltare prin stabilirea de obiective privind rezultatele în materie de calitate și eficacitate a programelor de ucenicie și prin creșterea investițiilor în programele de perfecționare a persoanelor care fac deja parte din forța de muncă.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 427 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 226 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 404 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Aceasta a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Danemarca pentru 2018
                  4
                a fost publicat la data de 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Danemarca în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 24 aprilie 2018, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018, precum și Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (5)În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2018, guvernul își propune să atingă un deficit global de 0,7 % din PIB în 2018 și să îndeplinească în continuare obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – pe întreaga perioadă de programare, până în 2025. Conform Programului de convergență pentru 2018, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 35,6 % în 2018, continuând să scadă până la 34,2 % în 2020, pentru a crește apoi până la puțin peste 40 % în 2025. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pe perioada de programare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se preconizează că excedentul soldului structural va fi de 0,3 % din PIB în 2018 și de 0,9 % din PIB în 2019, depășind cu puțin obiectivul Programului de convergență pentru 2018 și depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. În general, Consiliul consideră că este de așteptat ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2018 și în 2019.

               (6)Asigurarea unei oferte de forță de muncă într-o perioadă de schimbări demografice și abordarea problemei incipiente a deficitului de forță de muncă din anumite sectoare este o condiție pentru ca Danemarca să înregistreze o creștere durabilă. Este probabil ca efectuarea de reforme pentru a spori ratele de participare la educația și formarea profesională și ratele de absolvire a acestui tip de învățământ, precum și adoptarea de măsuri menite să îmbunătățească dezvoltarea nivelului competențelor digitale să ducă la creșterea ofertei de lucrători calificați. În plus, ar fi util în acest sens să se întreprindă acțiuni pentru includerea în mai mare măsură a grupurilor marginalizate și dezavantajate pe piața muncii. Acest lucru este valabil în cazul tinerilor cu un nivel de instruire scăzut, al persoanelor cu o capacitate de muncă redusă și cu dizabilități și al persoanelor provenite dintr-un context de migrație. Recentele măsuri de integrare pe piața muncii au demarat încet, dar par să amelioreze situația refugiaților nou-veniți. Integrarea copiilor proveniți dintr-un context de migrație în sistemul educațional rămâne o provocare esențială, aceasta având drept consecință performanțe educaționale medii mai reduse decât cele ale altor copii.

               (7)O creștere mare a productivității este fundamentală pentru sprijinirea creșterii economice, pentru menținerea nivelului relativ ridicat de protecție socială din Danemarca și pentru asigurarea competitivității acestei țări. Deși nivelul de productivitate al Danemarcei este ridicat în comparație cu alte state membre ale UE, creșterea productivității este în scădere de multă vreme și există o gamă largă de posibile obstacole în calea creșterii productivității (care au fost identificate și de Consiliul danez pentru productivitate și de Autoritatea pentru concurență). În particular, serviciile orientate spre piața națională au înregistrat o creștere lentă a productivității, în condițiile în care guvernul nu a luat în 2017 decât măsuri limitate pentru creșterea concurenței, iar o parte dintre actorii de pe piață, cum ar fi băncile de credit ipotecar, nu sunt expuși concurenței externe. Concurența slabă din anumite sectoare de servicii orientate spre piața națională (de exemplu comerțul cu amănuntul, sectorul financiar, distribuția utilităților, industriile de rețea, transporturile și produsele farmaceutice angro) afectează încă productivitatea, investițiile și crearea de locuri de muncă.

               (8)După câțiva ani de majorări substanțiale ale prețurilor locuințelor, apar riscuri de supraevaluare, în special în principalele zone urbane. Comitetul european pentru risc sistemic a emis o avertizare către opt țări din UE, printre care se numără și Danemarca, în care erau indicate vulnerabilități pe termen mediu din sectorul imobiliar rezidențial, provocate de creșterea prețurilor locuințelor, combinată cu un nivel mare de îndatorare a gospodăriilor. Gospodăriile au continuat să își reducă îndatorarea în 2017, dar nivelul acesteia rămâne printre cele mai ridicate din UE (ca procentaj din PIB) și mai mare decât nivelul justificat de fundamentul economic și de pragurile prudențiale, potrivit estimărilor Comisiei. În plus, proporția ipotecilor cu un nivel împrumut/venituri foarte ridicat crește constant din 2013, în special în Copenhaga și în jurul acestui oraș. Autoritățile daneze au adoptat câteva măsuri macroprudențiale noi (în vigoare din 2018 și 2020), pentru a limita și mai mult contractarea de împrumuturi riscante și au introdus o reformă a impozitului pe proprietate (în vigoare din 2021), destinată să remedieze dezechilibrele regionale de la nivelul prețurilor locuințelor. Cu toate acestea, combinația dintre un raport împrumut/venituri foarte ridicat, datorii mari, sensibilitate ridicată a ratei dobânzii și prețuri ale locuințelor potențial supraevaluate face să crească riscul unei corecții a prețurilor, care ar putea afecta economia reală și sectorul bancar.

               (9)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (10)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018 prin prisma acestei evaluări și consideră că este de așteptat ca Danemarca să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să facă să crească nivelul concurenței de pe piețele serviciilor orientate spre piața națională, de exemplu în domeniul distribuției utilităților și în cel al industriilor de rețea, precum și în sectorul financiar.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 404 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2018) 203 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 401 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. S-a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Belgia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 22 martie 2018. La 14 mai 2018, Consiliul a adoptat recomandarea privind politica economică a zonei euro („recomandarea privind zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economiile din cadrul uniunii economice și monetare, Belgia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind politica economică a zonei euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (3)Raportul de țară privind Belgia pentru 2018
                  4
                a fost publicat la data de 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 27 aprilie 2018, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de stabilitate pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (6)În prezent, Belgia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2018, guvernul prevede reducerea treptată a soldului global, de la un deficit de 1,0 % din PIB în 2017 la un excedent de 0,1 % din PIB în 2021. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, stabilit ca o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, va fi atins până în 2020. Cu toate acestea, soldul structural recalculat
                  7
                indică în continuare un deficit structural de 0,2 % din PIB în 2020. După ce a atins o valoare maximă de aproape 107 % din PIB în 2014 și a scăzut la aproximativ 103 % din PIB în 2017, conform Programului de stabilitate pentru 2018, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va descrește la 94,6 % până în 2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În același timp însă, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2019, a țintelor de deficit preconizate nu au fost detaliate, ceea ce contribuie la deteriorarea preconizată a soldului structural în 2019 în condițiile menținerii politicilor actuale, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018.

               (7)La 23 mai 2018, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, deoarece Belgia nu a realizat progrese suficiente în direcția respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei în 2017. În urma unei evaluări a tuturor factorilor relevanți, deoarece nu există în prezent dovezi suficient de solide pentru a concluziona în privința existenței unei devieri semnificative în Belgia în 2017 și în perioada 2016-2017, raportul nu a putut ajunge la o concluzie clară privind întrebarea dacă a fost sau nu respectat criteriul datoriei, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997. Comisia va reevalua conformitatea pe baza datelor ex post pentru 2018, care urmează să fie transmise în primăvara anului 2019.

               (8)Din Programul de stabilitate pentru 2018 reiese că impactul bugetar al măsurilor de securitate din 2017 este semnificativ, prezentându-se dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat în 2017 la 0,04 % din PIB pentru măsurile de securitate. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 iau în calcul aceste cheltuieli suplimentare, întrucât amenințările teroriste grave constituie evenimente excepționale, impactul acestora asupra finanțelor publice ale Belgiei este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă în cazul unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare stabilită pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2017 a fost redusă pentru a se lua în calcul aceste costuri suplimentare.

               (9)La 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat ca Belgia să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  8
                nu depășește 1,6 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. În același timp, s-a afirmat că evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare din 2018 vor trebui să ia în considerare obiectivul de a atinge o orientare fiscală care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice. În urma evaluării de către Comisie a solidității redresării din Belgia, evaluare efectuată, acordându-se atenția cuvenită provocărilor legate de sustenabilitate, în cadrul avizului Comisiei privind proiectul de plan bugetar al Belgiei, nu trebuie să se țină cont de niciun alt element în această privință. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul unei abateri semnificative de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, pentru 2018, precum și pentru anii 2017 și 2018, luați împreună.

               (10)În 2019, având în vedere ponderea datoriei în PIB a Belgiei, mai mare de 60 %, și deviația PIB preconizată de 0,4 %, ritmul de creștere nominal al cheltuielilor publice primare nete ar trebui să nu depășească 1,8 %, în acord cu ajustarea structurală de 0,6 % din PIB care derivă din matricea cerințelor Pactului de stabilitate și de creștere. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2019 și în anii 2018 și 2019, considerați împreună, să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. La prima vedere, nu este de așteptat ca Belgia să respecte regula privind datoria în 2018 și în 2019. În ansamblu, Consiliul este de părere că, începând cu 2018, ar trebui luate măsurile necesare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Ar fi prudent ca eventualele câștiguri excepționale să fie folosite pentru a reduce și mai mult ponderea datoriei în PIB.

               (11)Sustenabilitatea finanțelor publice rămâne o provocare. Reformele sistemului de pensii adoptate în 2015 au reprezentat un pas semnificativ pentru abordarea riscurilor legate de îmbătrânirea pe termen lung a populației, dar Raportul privind îmbătrânirea din 2018 indică o creștere mai mare decât se anticipa a cheltuielilor pe termen lung legate de îmbătrânirea populației, atât a celor pentru pensii, cât și a celor aferente îngrijirii de lungă durată. Se preconizează o creștere a cheltuielilor cu pensiile cu 2,9 puncte procentuale din PIB în 2070, comparativ cu o creștere de 1,3 puncte procentuale la precedenta actualizare și cu o scădere medie de 0,1 puncte procentuale din PIB pentru zona euro. În această privință, punerea în aplicare integrală a foii de parcurs privind reformele a guvernului ar putea contribui la abordarea acestor riscuri. În plus, se preconizează o creștere a cheltuielilor cu îngrijirea de lungă durată până în 2070, de la un nivel de 2,3 % din PIB, deja superior mediei UE, la 4,0 % din PIB. Reducerea fragmentării peisajului organizațional al îngrijirii de lungă durată, provocată de distribuirea competențelor la diverse niveluri administrative, are potențialul de a face să crească eficiența cheltuielilor din acest domeniu.

               (12)Este esențial să existe o coordonare bugetară efectivă în cazul unui stat federal precum Belgia, în care o mare parte din competențele legate de gestionarea cheltuielilor a fost transferată administrațiilor publice subnaționale. Pentru a îmbunătăți coordonarea internă și pentru a transpune componenta fiscal-bugetară a tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare („pactul bugetar”), guvernul federal și guvernele Comunităților și Regiunilor au încheiat un acord de cooperare în 2013, care vizează definirea unor traiectorii fiscal-bugetare multianuale generale și individuale, acestea urmând a fi monitorizate de Consiliul superior al finanțelor. S-a ajuns la un acord privind obiectivele bugetare individuale care trebuie atinse până în 2020, ceea ce reprezintă un pas înainte. Cu toate acestea, continuă să lipsească un acord formal privind obiectivele fiscal-bugetare anuale la toate nivelurile administrației publice. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește instituirea unor garanții suficiente în ceea ce privește independența Consiliului superior al finanțelor.

               (13)Există o marjă pentru a acorda reducerii cheltuielilor un rol mai important în consolidarea fiscal-bugetară. Cheltuielile publice totale ca procentaj din PIB sunt superioare mediei din zona euro. În pofida potențialului său de stimulare a creșterii pe termen lung, nivelul investițiilor publice este scăzut în raport cu standardele europene, în special în raport cu volumul total al cheltuielilor publice. Nu numai că stocul de capital public este scăzut, dar calitatea infrastructurii publice s-a deteriorat la rândul său. Analizele cheltuielilor pot contribui la o alocare mai inteligentă a cheltuielilor și pot sprijini consolidarea favorabilă creșterii. La nivel regional, numai Flandra intenționează să introducă în procesul său bugetar o abordare bazată pe analiza cheltuielilor. În plus, niciunul dintre nivelurile administrației publice din Belgia nu este actualmente obligat să respecte norme interne privind cheltuielile, cu excepția unui plafon pentru cheltuielile cu asistența medicală. Acest lucru contrastează cu faptul că astfel de norme sunt adoptate din ce în ce mai mult în întreaga UE și împiedică o consolidare fiscal-bugetară bazată pe cheltuieli. În plus, contribuțiile la schema de garantare a depozitelor din Belgia nu sunt investite într-un portofoliu separat de active cu grad scăzut de risc.

               (14)Distribuția datoriilor și a activelor între gospodăriile din Belgia relevă existența unor zone de vulnerabilitate, în pofida unei bunăstări generale favorabile. O perioadă prelungită în care prețurile locuințelor au crescut mai repede decât venitul disponibil al gospodăriilor a fragilizat situația financiară a gospodăriilor, printr-o creștere aproape mecanică a datoriei acestora. Deși au fost anunțate măsuri pentru a răspunde creșterii riscului macroprudențial, procesul complex de luare a deciziilor macroprudențiale de la nivel național poate face ca anumite riscuri la adresa stabilității financiare să rămână neabordate. În prezent, prețurile locuințelor par să fie ușor supraevaluate.

               (15)După cum s-a indicat în recomandarea privind zona euro pentru 2018, combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru a împiedica denaturarea concurenței dintre firme, pentru a asigura tratamentul echitabil al contribuabililor și pentru a proteja finanțele publice. Efectele de propagare asupra altor state membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun coordonarea politicilor naționale, în completarea legislației UE. Vechiul sistem de deducere a dobânzilor noționale care se baza pe capitalurile proprii a fost înlocuit de un sistem incremental. Noul sistem, care are aceeași situație de referință incrementală ca și deducerea pentru cheltuielile de creștere economică și investiții, propusă în cadrul bazei fiscale comune a societăților, se va limita la capitaluri proprii incrementale calculate ca medie pe cinci ani. Această modificare este destinată să contribuie la neutralitatea bugetară a reformei impozitului pe profit, abordând în același timp potențiala utilizare a sistemului pentru planificarea fiscală agresivă și contribuind totuși la atenuarea dezechilibrului dintre îndatorare și capital ca surse de finanțare. Deși absența unor norme specifice de combatere a abuzurilor a reprezentat un motiv de îngrijorare, este în curs de pregătire o reformă a cadrului de combatere a abuzurilor, ceea ce reprezintă un pas înainte. Acest aspect va fi monitorizat îndeaproape pentru a se asigura că noile norme vizează toate formele relevante de abuz. În prelungirea schimburilor recente, Comisia va continua dialogul constructive pentru combaterea strategiile de planificare agresivă ale contribuabililor.

               (16)Recenta creștere economică a avut un efect pozitiv semnificativ asupra creării de locuri de muncă. Crearea de locuri de muncă a fost consistentă în 2017, iar rata șomajului se situează actualmente aproape de nivelul anterior crizei. Cu toate acestea, în ceea ce privește rata șomajului în rândul populației cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani (și anume 68,1 % în 2017), Belgia nu este în grafic pentru atingerea obiectivului de 73,2 % din cadrul strategiei Europa 2020. S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește participarea grupurilor dezavantajate la piața muncii, deoarece inactivitatea și șomajul sunt concentrate în mare parte în rândul persoanelor slab calificate, al celor provenite dintr-un context de migrație și al lucrătorilor în vârstă, ceea ce sugerează că integrarea pe piața muncii este împiedicată atât de factori structurali, cât și de factori specifici fiecărui grup. În particular, persoanele provenite dintr-un context de migrație, care reprezintă o proporție mare din populația în vârstă de muncă, continuă să obțină rezultate slabe pe piața muncii, reprezentând astfel un amplu potențial nevalorificat al pieței muncii. În 2016, rata de ocupare a persoanelor născute în afara UE era de 49,1 %, cu peste 20 de puncte procentuale mai mică decât cea a persoanelor născute în Belgia (iar decalajul era încă și mai pronunțat în cazul femeilor). Există unele dovezi că măsurile de activare nu sunt la fel de eficace pentru toate grupurile de populație. Deși au fost luate unele măsuri pentru a-i ajuta pe noii veniți să se integreze și pentru a aborda problema discriminării, lipsește în continuare coordonarea între domeniile de politică și nivelurile politice pentru a aborda provocarea reprezentată de integrarea pe piața muncii a persoanelor provenite dintr-un context de migrație. Continuă să existe disparități pronunțate între regiuni în ceea ce privește performanțele pieței muncii.

               (17)În pofida eforturilor de a reduce sarcina fiscală asupra costului forței de muncă, factorii care descurajează munca rămân la un nivel ridicat pentru anumite grupuri, de exemplu pentru gospodăriile compuse dintr-o singură persoană care câștigă salariul mediu și pentru a doua persoană care contribuie la venitul familiei. În pofida măsurilor anterioare, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă în cazul unei gospodării compuse dintr-o singură persoană care câștigă salariul mediu a rămas printre cele mai ridicate din UE în 2016. „Capcana șomajului” pentru persoanele cu venituri salariale mici (reprezentând 67 % din venitul mediu pentru o gospodărie compusă dintr-o singură persoană) se situează, de asemenea, la unul dintre nivelurile cele mai ridicate din UE. Continuă să existe factori de descurajare semnificativi pentru a doua persoană care contribuie la venitul familiei – care este, de obicei, o femeie.

               (18)Rata posturilor vacante este printre cele mai ridicate din UE, ceea ce indică necorelări majore ale competențelor, având legătură, printre alți factori, cu mobilitatea redusă și cu cunoștințele lingvistice inadecvate din regiunea Bruxelles. Participarea la învățarea pe tot parcursul vieții este scăzută. Implicarea mai mare a indivizilor și a angajatorilor în formarea continuă pe tot parcursul vieții este importantă pentru a le permite cetățenilor să facă față tranziției între locurile de muncă.

               (19)Au fost înregistrate anumite progrese în ceea ce privește egalitatea de șanse pentru a participa la o educație și o formare profesională de calitate, pe măsură ce comunitățile introduc, treptat, reforme școlare. Cu toate acestea, în pofida unor performanțe medii bune la nivel internațional, continuă să existe mari inegalități de lungă durată în domeniul educației. Rezultatele educaționale ale elevilor în vârstă de 15 ani prezintă o variație semnificativă, corelată cu mediul socioeconomic și cu statutul de migrant. Sunt îngrijorătoare diferențele de performanță între comunități, precum și subreprezentarea grupurilor dezavantajate în rândul persoanelor cu rezultate de vârf în știință, lectură și matematică. Decalajele de performanță pronunțate între școli sunt corelate cu oportunități educaționale inegale. Deși proporția absolvenților de învățământ terțiar este ridicată, se constată inegalități în materie de acces la educația de calitate, deficite de personal calificat și disparități regionale. Proporția absolvenților din domeniile științei, tehnologiei și matematicii este printre cele mai scăzute din UE, iar deficiențele din aceste domenii ar putea deveni o barieră majoră în calea creșterii și a inovării. Cu toate că numărul insuficient al cadrelor didactice este îngrijorător, reformele din domeniu avansează lent. Exista nevoia de a se adapta dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice. Atât comunitatea flamandă, cât și cea francofonă au inițiat reforme majore ale sistemelor lor educaționale. Punerea în aplicare a acestora este planificată pentru următorul deceniu, urmând ca acestea să fie continuate și după această perioadă. Cu toate acestea, la sfârșitul anului 2017 s-a luat decizia de a amâna intrarea în vigoare a unor măsuri-cheie. Impactul reformelor și al măsurilor va depinde în foarte mare măsură de eficacitatea punerii în aplicare și a monitorizării acestora.

               (20)Reformele întreprinse pentru abordarea cadrului de reglementare restrictiv din domeniul serviciilor au fost limitate. Flandra a abolit legea referitoare la stabilire pentru un număr limitat de profesii artizanale. Cu toate acestea, nivelul de reglementare rămâne ridicat pentru anumite servicii profesionale. Drept urmare, concurența este limitată în aceste sectoare, ratele de intrare pe piață a unor noi societăți fiind scăzute. În sectorul construcțiilor, sunt impuse regimuri de autorizare orizontale pentru accesul la piața construcțiilor, iar autorizațiile de construire rămân complexe, în pofida măsurilor adoptate în ultimii ani. Rata de pierdere a clienților din sectorul construcțiilor din Belgia este semnificativ mai scăzută decât media UE, ceea ce poate indica o concurență insuficientă în acest sector. Acest lucru are, de asemenea, un impact asupra realizării unor importante proiecte de infrastructură. Există, de asemenea, restricții semnificative în domeniul serviciilor de transport feroviar și rutier. Creșterea lentă a productivității economiei belgiene este în mare parte determinată de creșterea lentă a productivității în sectorul serviciilor. Restricțiile de reglementare au, de asemenea, efecte de propagare negative asupra utilizatorilor acestor servicii, în special în sectorul de producție. Realizarea mai multor reforme structurale aprofundate ale sectoarelor-cheie din domeniul serviciilor ar contribui la stimularea creșterii productivității – un factor esențial pentru a asigura creșterea viitoare și sustenabilitatea finanțelor publice.

               (21)S-au înregistrat progrese limitate și în ceea ce privește funcționarea sectorului comerțului cu amănuntul. În pofida reformelor recente, continuă să existe restricții de reglementare care afectează performanțele sectorului și descurajează investițiile. Prețurile multor categorii de produse continuă să fie mai ridicate decât în țările vecine. Sunt necesare mai multe eforturi pentru a face ca mediul de afaceri să fie mai favorabil concurenței și investițiilor, pentru a le permite consumatorilor să se bucure de o mai mare varietate de produse și de prețuri mai mici. În aprilie, Comisia a înaintat o propunere de bune practici destinate să îndrume reformele efectuate de statele membre în sectorul comerțului cu amănuntul
                  9
               .

               (22)Performanța antreprenoriatului în Belgia rămâne scăzută, în pofida anumitor reforme din ultimii ani și a unor măsuri recente, al căror impact nu a fost încă evaluat. Dinamismul comercial este scăzut, rata de înființare a întreprinderilor rămânând printre cele mai scăzute din Europa, cu mult sub media UE. Rata de desființare a întreprinderilor este, la rândul său, scăzută. În plus, sarcina administrativă pentru întreprinderi rămâne ridicată, fiind caracterizată de proceduri complexe și de un nivel scăzut de certitudine în materie de reglementare.

               (23)Belgia are rezultate medii în ceea ce privește serviciile publice digitale. Chiar dacă ocupă o poziție bună în materie de dezvoltare a economiei digitale în general, Belgia ocupă doar un loc mediu în ceea ce privește serviciile publice digitale. Structura federală a Belgiei face să existe provocări specifice în ceea ce privește crearea unor servicii de e-guvernare coerente și cu acoperire națională. Sistemele diverse, care nu sunt neapărat interoperabile, conduc la pierderi prin fricțiune. Continuă să existe îngrijorări majore privind sistemul de justiție, în special în ceea ce privește procesele întârziate, digitalizarea, fiabilitatea, comparabilitatea și uniformitatea datelor din instanțe. Procesul de digitalizare treptată a anumitor servicii aferente instanțelor, cum ar fi e-Bbox sau e-Deposit, este rămas în urmă față de calendarul prevăzut. Cu toate acestea, atât timp cât acest sistem uniform de codificare nu este aplicat în toate instanțele, fiabilitatea și comparabilitatea datelor privind eficiența acțiunilor în justiție vor rămâne limitate.

               (24)În pofida reformelor recente, sistemul fiscal belgian este în continuare complex. Reforma impozitului pe profit va face să scadă ratele legale de impozitare și va contribui la simplificarea sistemului. Cu toate acestea, continuă să existe multe derogări și stimulente cu efecte de denaturare, după cum se poate vedea din tendința crescătoare a numărului total de deduceri fiscale. S-ar putea exploata mai mult posibilitatea de a modifica impozitele astfel încât acestea să fie mai favorabile creșterii. Veniturile obținute din taxe de mediu se numără în continuare printre cele mai scăzute din UE. Într-adevăr, există un potențial considerabil pentru o veritabilă transformare ecologică a impozitelor, implicând, printre altele, actualul tratament favorabil al autovehiculelor de serviciu, care contribuie la poluarea atmosferică, la aglomerare și la emisiile de gaze cu efect de seră.

               (25)S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește problema congestionării traficului. Mobilitatea are de suferit de pe urma investițiilor publice insuficiente în infrastructură, a stimulentelor fiscale cu efect de denaturare și a lipsei concurenței la nivelul serviciilor de transport, ceea ce conduce la congestionări majore și împiedică creșterea productivității. Congestionarea traficului rutier se înrăutățește de la un an la altul, ceea ce descurajează investițiile străine și antrenează costuri sociale, economice și de mediu ridicate. Provocările cele mai urgente sunt finalizarea și modernizarea infrastructurilor de transport feroviar și rutier, în special în Anvers și Bruxelles și în jurul acestor orașe. Există, de asemenea, restricții substanțiale în domeniul serviciilor de transport feroviar și rutier. Autoritățile pot încuraja o utilizare mai eficientă a infrastructurii existente și un transfer modal dinspre utilizarea individuală a transportului către alternative cu caracter colectiv mai pronunțat și cu emisii mai scăzute.

               (26)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Belgiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Belgiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (27)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Belgia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 1,8 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Să utilizeze câștigurile excepționale pentru a accelera reducerea ponderii datoriei în PIB. Să continue reformele pensiilor avute în vedere și să țină sub control creșterea preconizată a cheltuielilor cu îngrijirea de lungă durată. Să vizeze punerea în aplicare integrală a acordului de cooperare din 2013 pentru coordonarea politicilor fiscal-bugetare la toate nivelurile administrației publice. Să amelioreze eficiența și structura cheltuielilor publice la toate nivelurile administrației publice, pentru a crea posibilități pentru investițiile publice, în special prin efectuarea de analize ale cheltuielilor.

               2.Să elimine factorii care descurajează munca și să consolideze eficacitatea politicilor active din domeniul pieței forței de muncă, în special pentru lucrătorii slab calificați, pentru persoanele provenite dintr-un context de migrație și pentru lucrătorii în vârstă. Să continue reformele în materie de educație și formare, inclusiv prin stimularea echității și prin creșterea proporției absolvenților din domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii.

               3.Să reducă sarcina de reglementare și cea administrativă pentru a stimula spiritul antreprenorial și a crește concurența din domeniul serviciilor, în special al serviciilor cu amănuntul, al construcțiilor și al serviciilor profesionale. Să abordeze provocările tot mai mari din domeniul mobilității, în special prin investiții într-o infrastructură de transport nouă sau în cea existentă și prin consolidarea stimulentelor pentru recurgerea la modalități de transport colective și cu emisii scăzute.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 401 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 200 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de Comisie folosind metodologia convenită de comun acord.

                     (8)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (9)

                        COM(2018) 219 final.

                     (10)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 402 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Aceasta a ținut cont de pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. La 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat și Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Bulgaria pentru 2018
                  5
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 7 martie 2018
                  6
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Vulnerabilitățile din sectorul financiar sunt cuplate cu un grad ridicat de îndatorare și credite neperformante ale societăților comerciale în contextul unei ajustări incomplete a pieței muncii.

               (3)La 19 aprilie 2018, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018, precum și Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Bulgariei include atât angajamente pe termen scurt, cât și angajamente pe termen mediu și abordează provocările identificate în raportul de țară pentru 2018. În special, acesta anunță măsuri menite să consolideze supravegherea sectorului bancar și a celui nebancar, să îmbunătățească cadrul de insolvență și să reducă problemele nesoluționate identificate cu ocazia testelor de rezistență din 2016. Sunt, de asemenea, prevăzute măsuri pentru consolidarea colectării impozitelor și combaterea economiei subterane, pentru asigurarea unei mai bune direcționări a politicilor active pe piața forței de muncă, pentru sporirea protecției sociale și pentru abordarea diferitelor provocări din sectoarele sănătății și educației. În ansamblu, punerea în aplicare efectivă a Programului național de reformă ar contribui la corectarea dezechilibrelor.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  7
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  8
               .

               (5)În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2018, guvernul, pornind de la un excedent de 0,9 % din PIB în 2017, are drept obiectiv un buget echilibrat în 2018 și un excedent de 0,3 % din PIB în 2019, de 0,5 % în 2020 și de 0,2 % în 2021. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – va fi atins cu o anumită marjă de-a lungul întregii perioade acoperite de program. Conform Programului de convergență pentru 2018, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 25,4 % în 2017 la 19,4 % în 2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se preconizează că soldul structural va înregistra în continuare un excedent, dar va scădea de la 0,9 % din PIB în 2017 la 0,6 % din PIB în 2018 și va rămâne la același nivel în 2019. Așadar, se estimează că soldul structural se va menține peste obiectivul bugetar pe termen mediu și în 2018, și în 2019. În general, Consiliul consideră că se preconizează că Bulgaria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2018 și 2019.

               (6)Sporirea eficienței politicii fiscale este deosebit de importantă. Se constată o îmbunătățire în ceea ce privește veniturile fiscale și respectarea obligațiilor fiscale, însă aceasta se datorează mai mult ameliorării perspectivelor economice decât unei mai mari eficiențe în administrarea și colectarea impozitelor. Eficiența cheltuielilor publice în Bulgaria este foarte scăzută. Din această perspectivă, este important să se realizeze reforme în domeniul gestionării finanțelor publice, iar condițiile economice și bugetare actuale sunt deosebit de favorabile pentru demararea unor astfel de reforme. Performanțele economice ale întreprinderilor de stat sunt slabe în comparație cu cele ale altor țări din regiune și cu cele ale întreprinderilor din sectorul privat și acest lucru reprezintă, la rândul său, o sursă de incertitudini și de risc pentru finanțele publice, întrucât arieratele acestor societăți reprezintă datorii contingente. În general, guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat rămâne problematică și nu îndeplinește standardele internaționale. În plus, reformele din acest domeniu sunt foarte importante pentru mediul de afaceri.

               (7)Soliditatea sectorului financiar a continuat să se îmbunătățească, în ciuda unor vulnerabilități care nu au fost încă abordate. Volumul împrumuturilor neperformante acordate întreprinderilor este încă mare, deși a scăzut. Rezervele de capital sunt, în medie, confortabile, ceea ce permite curățarea bilanțurilor. S-au înregistrat progrese remarcabile în ceea ce privește îmbunătățirea supravegherii sectorului financiar, dar există o serie de măsuri importante care nu au fost încă puse pe deplin în aplicare. Atenuarea riscurilor asociate expunerilor prin intermediul părților afiliate și îmbunătățirea evaluării activelor sunt elemente esențiale pentru consolidarea în continuare a bilanțurilor și sporirea rezilienței băncilor și a societăților de asigurare.

               (8)Ineficacitatea cadrului de insolvență încetinește reducerea gradului de îndatorare a firmelor din sectorul privat și găsirea de soluții la creditele neperformante. Procedurile sunt lungi, iar rata de recuperare este scăzută. Lipsesc încă unele elemente pentru a avea un cadru funcțional, în special norme privind remiterea de datorie și acordarea unei a doua șanse antreprenorilor într-un interval de timp rezonabil după faliment. Lipsa colectării de date și a unor instrumente de monitorizare adecvate nu permite o evaluare a eficacității procedurilor, fie ele vechi sau noi, inclusiv a procedurilor de restructurare a întreprinderilor.

               (9)Munca nedeclarată are în continuare o pondere ridicată, ceea ce are un impact considerabil asupra veniturilor fiscale, a condițiilor de muncă și a adecvării veniturilor după pensionare. Bulgaria a luat recent o serie de măsuri destinate să îmbunătățească această situație. Printre aceste măsuri se numără contractele de o zi în agricultură, o mai bună cooperare între autoritățile fiscale și autoritățile din domeniul muncii și sporirea eforturilor de sensibilizare a populației cu privire la consecințele negative ale muncii nedeclarate pentru angajați. Eficiența măsurilor respective va depinde de eficacitatea punerii în aplicare. Accelerarea trecerii la economia formală este esențială pentru a avea o creștere favorabilă incluziunii și pentru a se asigura condiții de muncă echitabile pentru toți.

               (10)Situația de pe piața forței de muncă s-a îmbunătățit, însă persistă o serie de probleme. Rata de ocupare a ajuns la nivelurile de dinainte de criză, iar rata șomajului se situează sub media UE. Cu toate acestea, evoluțiile pozitive de pe piața forței de muncă nu se resimt în aceeași măsură în rândul întregii populații în vârstă de muncă. Șomerii de lungă durată, tinerii inactivi, romii și persoanele care trăiesc în regiunile mai sărace și în zonele rurale întâmpină în continuare dificultăți importante în a intra sau a reveni pe piața forței de muncă. Îmbătrânirea și scăderea populației, combinată cu o rată de activitate situată sub media UE, duce la o penurie de forță de muncă și de competențe, afectând astfel negativ perspectivele pe termen lung ale economiei. Ar fi, așadar, necesar să se acorde o importanță sporită formării competențelor și perfecționării acestora. Participarea pe piața forței de muncă și capacitatea de inserție profesională ar putea fi susținute printr-o combinație de măsuri eficace de informare, de politici active în domeniul pieței forței de muncă și de servicii sociale.

               (11)Inegalitatea veniturilor și accesul la servicii (educaționale, medicale și locative), precum și riscul de sărăcie sau de excluziune socială rămân printre cele mai ridicate din UE. În 2016, două cincimi din populație erau expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială, în timp ce veniturile celor mai bogate 20 % dintre gospodării era de aproape opt ori mai mare decât venitul celor mai sărace 20 %. Cheltuielile cu protecția socială sunt scăzute, inclusiv cele legate de sistemul de venit minim general, a cărui acoperire și adecvare sunt limitate, așa cum limitat este și impactul său asupra reducerii sărăciei și a inegalității. Nu există un mecanism obiectiv de revizuire a nivelului prestațiilor. În pofida îmbunătățirilor recente în ceea ce privește gradul de adecvare a prestațiilor sociale și a pensiilor minime, sistemul de protecție socială nu oferă un sprijin suficient grupurilor celor mai vulnerabile sau grupurilor defavorizate, precum romii, copiii, vârstnicii, persoanele cu handicap și persoanele care locuiesc în zonele rurale. Furnizarea de servicii de asistență socială rămâne precară și integrarea acestor servicii cu cele referitoare la ocuparea forței de muncă și cu alte categorii de servicii este incompletă.

               (12)Salariul minim se stabilește fără să existe un mecanism clar și transparent în acest sens, iar procentul lucrătorilor care au salariul minim a crescut de peste două ori în ultimii șase ani. Lipsa unui astfel de mecanism poate periclita obținerea unui echilibru adecvat între îndeplinirea obiectivelor de sprijinire a ocupării forței de muncă și a competitivității și garantarea veniturilor din muncă. În plus, aceasta creează incertitudini care pot avea un impact negativ asupra previzibilității mediului de afaceri. Guvernul a prezentat propuneri privind un mecanism de stabilire a salariului minim, menit să contracareze această deficiență, însă nu s-a ajuns la niciun acord între partenerii sociali cu privire la această chestiune. De asemenea, în previziunile sale bugetare, guvernul a inclus creșteri ale salariului minim până în 2020. În 2018, Bulgaria a ratificat Convenția Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind stabilirea salariului minim. Acest lucru ar putea constitui un punct de plecare bun pentru stabilirea unui mecanism obiectiv.

               (13)Accesul limitat la asistența medicală, cauzat de nivelul scăzut al cheltuielilor publice, distribuirea inegală a unor resurse limitate și acoperirea slabă a sistemului de asigurare medicală, rămâne o provocare importantă. Nivelul scăzut al cheltuielilor publice trebuie să fie compensat printr-un nivel ridicat al investițiilor private, în principal sub formă de plăți directe. Procentul din populație care nu beneficiază de asigurare de sănătate este ridicat în raport cu majoritatea statelor membre ale UE. Diferențele dintre orașe în ceea ce privește disponibilitatea medicilor și numărul redus de asistente medicale rămân aspecte problematice. Un aspect pozitiv este acela că numărul de medici care părăsesc Bulgaria a scăzut recent. Ar trebui să se recurgă la măsuri precum strategia națională de sănătate pentru a aborda aceste probleme.

               (14)În ciuda măsurilor recente de modernizare a sistemului educațional, rezultatele școlare sunt slabe și sunt puternic influențate de statutul socioeconomic. Copiii care provin din familii defavorizate, în special romii, nu se bucură de șanse egale. Ratele ridicate de părăsire timpurie a școlii au consecințe negative asupra capacității de inserție profesională viitoare a acestor tineri și asupra performanței pieței forței de muncă. Lipsa unor grădinițe, școli și clase mixte din punct de vedere etnic rămâne o provocare pentru furnizarea unui învățământ general incluziv de calitate. Reforma programelor de învățământ urmărește îmbunătățirea rezultatelor școlare și a competențelor digitale. Cu toate acestea, nivelul competențelor digitale este în continuare printre cele mai scăzute din UE și se remarcă variații între diferitele grupuri socioeconomice. În ciuda măsurilor recente, relevanța pe piața forței de muncă a educației și formării profesionale rămâne insuficientă. Reforma învățământului superior este în curs, dar abordarea lipsei de personal calificat reprezintă o provocare dat fiind profilul dezechilibrat al absolvenților de la un sector la altul. Participarea la învățare a adulților este foarte scăzută, în ciuda nevoii de perfecționare a competențelor. În condițiile îmbătrânirii accentuate a cadrelor didactice, au fost luate măsuri menite să ofere soluții la deficitele viitoare. În ciuda îmbunătățirilor recente, programele de formare a profesorilor trebuie consolidate în continuare.

               (15)Au fost luate deja multe dintre măsurile prevăzute în strategia națională privind achizițiile publice, însă autoritățile naționale ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a asigura punerea efectivă în aplicare a acestora. Potrivit organizațiilor comerciale și celor neguvernamentale, situația generală de pe piața achizițiilor publice a început deja să se îmbunătățească. Transparența și corupția reprezintă însă în continuare surse de îngrijorare. Utilizarea sporită a atribuirilor directe de contracte și numărul ridicat de oferte unice ar putea împiedica în mod semnificativ transparența și eficacitatea sistemului. Este în curs prima evaluare independentă a noii funcții de control exercitate de Agenția pentru Achiziții Publice. Ar fi necesare actualizări periodice pentru a garanta optimizarea suplimentară a funcțiilor de control ale agenției. Pentru a aborda problemele restante legate de capacitatea administrativă, inclusiv la nivel municipal, este nevoie de noi eforturi în sensul profesionalizării, standardizării și analizării cu atenție a posibilităților oferite de organismele centrale de achiziție. Agregarea cererii ar putea, la rândul său, îmbunătăți eficacitatea și realizarea de economii în sistemul de achiziții publice din domeniul sănătății. Trebuie găsită o soluție pentru a nu se mai înregistra întârzieri în privința proiectelor publice importante.

               (16)Problemele structurale și nivelul ridicat de fragmentare din sistemul de cercetare, dezvoltare și inovare limitează contribuția acestuia la productivitate și la creștere. Segmentele cu niveluri inferioare de maturitate tehnologică continuă să domine sectoarele de producție, iar inovarea este foarte scăzută. Nivelul cheltuielilor publice și al cheltuielilor întreprinderilor pentru cercetare și dezvoltare este deosebit de scăzut. Lentoarea reformelor împiedică tranziția către un sistem orientat către inovare. Cu toate că există numeroase universități și institute de cercetare, doar câteva dintre ele au rezultate științifice de înaltă calitate. Comercializarea produselor cercetării rămâne o problemă majoră. Sistemul de finanțare a cercetării suferă de absența unor cereri de propuneri competitive, a evaluării internaționale și a finanțării bazate pe performanță a institutelor de cercetare. Cooperarea dintre sectorul public și cel privat în domeniul cercetării și dezvoltării este slabă. Inițiativa „Sofia Tech Park” se confruntă în continuare cu o serie de provocări, printre care: guvernanța ineficientă, gestionarea instabilă, infrastructura științifică subutilizată și lipsa unui angajament financiar pe termen lung din partea guvernului. Transformarea structurală, combinată cu o guvernanță eficace și un nivel stabil al resurselor publice destinate cercetării și inovării, poate maximiza impactul asupra productivității și a creșterii economice și poate sprijini tranziția economiei către activități cu o valoare adăugată mai mare, în conformitate cu Strategia privind specializarea inteligentă.

               (17)Mediul de afaceri are nevoie de îmbunătățiri suplimentare. Cu toate că au fost adoptate o serie de reforme, se înregistrează întârzieri în punerea lor în aplicare. Întreprinderile sunt încă preocupate din cauza corupției, a deficiențelor instituționale și a ofertei insuficiente de forță de muncă. Progresele înregistrate în ceea ce privește reforma administrației publice și guvernarea electronică sunt lente. Guvernanța în sectorul public ar avea de beneficiat de pe urma unei mai mari transparențe, a unor norme mai clare și a unei perspective pe termen lung. În plus, rolul dialogului social poate evolua în continuare, facilitat, la nevoie, de către autoritățile publice. Deficiențele în materie de infrastructură sunt reflectate în performanța și eficacitatea scăzute ale sectorului transporturilor. Piața transportului feroviar de călători suferă din cauza absenței unei concurențe efective. Nu au fost puse în aplicare măsuri bine orientate și eficace în vederea reducerii poluării aerului.

               (18)În 2017, Bulgaria și-a continuat eforturile de reformare a sistemului său judiciar și de abordare a deficiențelor existente în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Noile alegeri pentru Consiliul Judiciar Suprem au confirmat impactul pozitiv al reformelor constituționale și legislative întreprinse în perioada 2015-2016. Au fost adoptate reforme ale codului penal, care vizează îmbunătățirea sistemului de urmărire penală în cazurile de corupție la nivel înalt, și sunt avute în vedere noi reforme în acest domeniu. La începutul anului 2018 a fost adoptată o lege de instituire a unei noi autorități anticorupție unificate, menită să consolideze prevenirea și descurajarea corupției la nivel înalt. În cadrul mecanismului de cooperare și de verificare, Comisia monitorizează în continuare în Bulgaria reforma judiciară și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Aceste domenii nu fac, așadar, obiectul recomandărilor specifice adresate Bulgariei, dar sunt relevante pentru dezvoltarea unui mediu de afaceri favorabil în această țară.

               (19)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (20)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018 prin prisma acestei evaluări și a emis un aviz conform căruia este de așteptat ca Bulgaria să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

               (21)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 2 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să îmbunătățească colectarea impozitelor și eficiența cheltuielilor publice, inclusiv prin intensificarea aplicării de măsuri pentru reducerea amplorii economiei informale. Să modernizeze cadrul de guvernanță corporativă a întreprinderilor de stat, în conformitate cu bunele practici internaționale.

               2.Să ia măsurile care se impun în urma evaluărilor din sectorul financiar și să pună în aplicare planuri de acțiune de supraveghere pentru a consolida supravegherea și stabilitatea în acest sector. Să asigure evaluarea corespunzătoare a activelor, inclusiv a garanțiilor bancare, prin consolidarea proceselor de evaluare și de audit. Să finalizeze reforma cadrului în materie de insolvență și să promoveze funcționarea unei piețe secundare pentru împrumuturile neperformante.

               3.Să sporească capacitatea de inserție profesională a grupurilor defavorizate, prin perfecționarea competențelor acestora și prin consolidarea măsurilor de activare. Să îmbunătățească furnizarea de servicii de învățământ general incluziv de calitate, în special pentru romi și alte grupuri defavorizate. În conformitate cu Strategia națională de sănătate și planul de acțiune al acesteia, să îmbunătățească accesul la serviciile de sănătate, inclusiv prin reducerea plăților directe și prin soluționarea problemei lipsei de personal calificat în domeniul sănătății. Să introducă un sistem de revizuire periodică și transparentă a venitului minim și să îmbunătățească nivelul de acoperire și adecvarea acestuia.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 402 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 201 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.