               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.7.2016
            COM(2016) 520 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de notificare a Portugaliei în vederea adoptării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv
            {SWD(2016) 264 final}

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de notificare a Portugaliei în vederea adoptării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (9),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și de creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
                  1
               , care a fost adoptat cu scopul de a stimula corectarea rapidă a deficitelor publice excesive.

               (3)La 2 decembrie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (Tratatul CE), că în Portugalia există un deficit excesiv și, în temeiul articolului 104 alineatul (7) din Tratatul CE și al articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, a emis o recomandare pentru corectarea deficitului excesiv până cel târziu în 2013. În urma solicitării autorităților portugheze de a beneficia de asistență financiară din partea Uniunii Europene, a statelor membre a căror monedă este euro și a Fondului Monetar Internațional (FMI), Consiliul a acordat Portugaliei asistență financiară
                  2
               . Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”) dintre Comisie și autoritățile portugheze a fost semnat la 17 mai 2011. De atunci, Consiliul a adresat Portugaliei două noi recomandări, pe baza articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (la 9 octombrie 2012 și la 21 iunie 2013), prelungind termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2014 și, respectiv, 2015. În ambele recomandări, Consiliul a considerat că Portugalia luase măsuri eficace, însă că finanțele publice avuseseră avut mult de suferit din cauza unor evenimente economice negative neprevăzute
                  3
               .

               (4)În conformitate cu dispozițiile articolului 126 alineatul (8) din tratat, Consiliul a decis, la 12 iulie 2016, că Portugalia nu a luat măsuri eficace în urma recomandării Consiliului din 21 iunie 2013.

               (5)Dacă datele efective furnizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 479/2009 indică faptul că un stat membru participant nu a corectat un deficit excesiv în termenele specificate într-o recomandare emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Consiliul ar trebui să adopte imediat o decizie în temeiul articolul 126 alineatul (9) din tratat.

               (6)Previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 estimează o redresare moderată a economiei portugheze. În 2016, se preconizează că PIB-ul real va crește cu 1,5 %, în același ritm ca și în 2015, această creștere datorându-se în principal cererii interne pe fondul unor dezechilibre macroeconomice încă mari. Se așteaptă o încetinire a consumului privat în 2016 din cauza creșterii impozitelor indirecte și a unei ușoare redresări a inflației prețurilor la energie. Nu se preconizează că revigorarea puternică a consumului de bunuri de folosință îndelungată înregistrată în prima jumătate a anului 2015 va fi menținută pe termen mediu, deoarece se estimează că presiunea exercitată asupra economiilor gospodăriilor de nivelurile încă ridicate ale șomajului și ale datoriei va continua să crească. Investițiile întreprinderilor au scăzut deja în mod semnificativ în a doua jumătate a anului 2015, iar în viitorul apropiat nu este de așteptat o reluare a creșterii lor anterioare, în ciuda unei rate de utilizare a capacității destul de ridicate. Se anticipează că investițiile totale își vor accelera într-o anumită măsură ritmul în 2017, datorită sprijinului oferit de fondurile structurale ale UE și îmbunătățirii condițiilor de finanțare. Se estimează o creștere a exporturilor în concordanță cu cererea externă, însă se așteaptă că importurile vor depăși în continuare exporturile. În consecință, potrivit estimărilor, contribuția exportului net la creșterea PIB-ului va rămâne ușor negativă, deși va fi semnificativ mai mare decât cea din 2015. Se așteaptă o creștere a ratei inflației IAPC până la 0,7 % în 2016, determinată în principal de creșterea impozitelor indirecte. Deși riscurile de regres care amenință perspectivele au crescut de la publicarea previziunilor de primăvară, datele referitoare la primul trimestru al anului 2016 și informațiile preliminare privind al doilea trimestru confirmă, per total, perspectivele din previziunile pentru restul anului.

               (7)Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se așteaptă că deficitul public general va scădea la 2,7 % din PIB în 2016. Bugetul pe 2016, care a intrat în vigoare la 31 martie 2016, are ca obiectiv un deficit de 2,2 % din PIB, fapt ce a fost confirmat în Programul de stabilitate pentru 2016. Diferența dintre obiectivul guvernului și previziunile Comisiei se datorează scenariului macroeconomic mai puțin optimist al Comisiei, care prevede venituri fiscale mai mici și cheltuieli sociale mai mari, precum și evaluării mai conservatoare, realizate de Comisie, a rezultatelor anumitor măsuri de consolidare, în special în ceea ce privește economiile planificate la nivelul consumului intermediar și al altor cheltuieli curente. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 preconizează scăderea în continuare a deficitului public până la 2,3 % din PIB în 2017. Îmbunătățirea estimată se datorează în mare parte unei operațiuni cu caracter excepțional având efect favorabil asupra deficitului și reprezentând aproximativ ¼ % din PIB, legată de recuperarea preconizată a garanției bancare acordate Banco Privado Português (BPP). Ținând cont de acest impact bugetar cu caracter excepțional, deficitul ar trebui estimat la 2,6 % din PIB în 2017. Pe baza evaluării realizate de Comisie a rezultatelor măsurilor indicate în bugetul pe 2016 și în programul de stabilitate pentru 2016, se estimează că deficitul structural se va deteriora cu ¼ % din PIB pe an în 2016 și în 2017, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016.

               (8)Ponderea datoriei publice brute în PIB s-a stabilizat în linii mari în cursul perioadei 2013-2015, ajungând la 129,2 % în 2013, la 130,2 % în 2014 și la 129,0 % în 2015. Ținând seama de ajustările stoc-flux semnificative cu efect de reducere a datoriei din 2016 și de menținerea excedentelor primare, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, ponderea datoriei va scădea la 126 % din PIB în 2016 și, ulterior, la 124,5 % din PIB în 2017. Portugalia nu pare să se confrunte cu riscuri considerabile de presiune bugetară pe termen scurt, deși dificultățile pe termen scurt nu sunt totuși excluse (acestea rezultând din datoria publică brută și netă, necesarul brut de finanțare, poziția investițională internațională netă, precum și din nivelul și variația ponderii creditelor neperformante sau din nevoile de capital generale din sistemul bancar). Cu toate acestea, pe termen mediu, riscurile par a fi semnificative, din cauza nivelului ridicat de îndatorare și a gradului ridicat de sensibilitate a ratei datoriei la eventualele majorări ale ratei dobânzii și la posibilele șocuri de creștere nominală negativă. Pe termen lung, dacă soldurile primare structurale sunt menținute în mod constant la un nivel adecvat, riscurile în materie de sustenabilitate par a fi scăzute datorită reformelor pensiilor puse în aplicare în trecut
                  4
               .

               (9)În cadrul măsurilor de politică fiscală luate în bugetul pe 2016, deficitul public urmează să scadă sub 3 % din PIB în 2016. Cu toate acestea, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, marja de siguranță împotriva depășirii valorii de referință din tratat este mică. În contextul unor incertitudini mari privind evoluțiile economice și bugetare, obiectivele bugetare recomandate pentru anul de corectare ar trebui să fie stabilite la un nivel net inferior valorii de referință de 3 % din PIB prevăzute în tratat, pentru a garanta o corectare durabilă a situației de deficit excesiv în termenul prevăzut.

               (10)În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în decizia sa de a notifica statul membru în vederea luării unor măsuri de reducere a deficitului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat, Consiliul solicită statului membru să îndeplinească obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza notificării, o îmbunătățire anuală cu cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare. Întrucât Consiliul adoptă această decizie de notificare în a doua jumătate a anului și luând în considerare actualele estimări ale Comisiei din previziunile de primăvară, este necesar să se garanteze că soldul structural va rămâne neschimbat în 2016, pentru a se asigura o marjă de siguranță suficientă pentru o corecție durabilă a deficitului excesiv.

               (11)Prin urmare, o traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă ar impune Portugaliei să atingă un deficit public general de 2,5 % din PIB în 2016, ceea ce corespunde unui sold structural neschimbat față de 2015. Aceste obiective bugetare țin seama de necesitatea de a compensa efectele secundare ale consolidării fiscale asupra finanțelor publice, legate de impactul acesteia asupra economiei în sens mai larg.

               (12)Obiectivul de deficit determinat de traiectoria de ajustare propusă nu ține cont de posibilul efect bugetar direct al eventualelor măsuri de sprijinire a băncilor în a doua jumătate a anului 2016. Acest lucru se explică printr-o mare incertitudine legată de punerea efectivă în aplicare și înregistrarea statistică a respectivelor măsuri și deci de impactul posibil al acestora asupra deficitului și a datoriei. Eventualele măsuri de sprijinire a sectorului bancar ar trebui să aibă drept scop limitarea impactului bugetar la strictul necesar pentru a asigura sustenabilitatea datoriei.

               (13)Pentru a îndeplini obiectivele bugetare care decurg din traiectoria de ajustare propusă, sunt considerate necesare măsuri de consolidare suplimentare cu un impact estimat de 0,25 % din PIB în 2016, având în vedere de asemenea deteriorarea structurală identificată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2016. În special, Portugalia trebuie să pună în aplicare măsurile prevăzute în bugetul pe 2016, precum și mecanismul de control al cheltuielilor pentru achiziționarea de bunuri și servicii, mecanism evidențiat în prezent în Programul de stabilitate pentru 2016. Aceste economii ar trebui să fie completate cu alte măsuri de natură structurală, care ar putea să se axeze pe partea de venituri, vizând creșterea veniturilor din impozitarea indirectă prin extinderea bazei de impozitare și reducerea cheltuielilor fiscale. O modalitate de a realiza acest lucru ar putea fi ajustarea utilizării încă răspândite a cotelor reduse de TVA.

               (14)În plus, Portugalia ar trebui să își consolideze reformele structurale menite să stimuleze competitivitatea și creșterea durabilă pe termen lung, conform recomandărilor Consiliului adresate Portugaliei în contextul Semestrului european, în special cele legate de corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive ale țării. Mai exact, sunt necesare măsuri bugetare structurale suplimentare pentru a consolida reziliența finanțelor publice ale Portugaliei. Punerea în aplicare la timp și cu strictețe a Legii-cadru a bugetului revizuite și a Legii privind controlul angajamentelor, precum și efectuarea unor îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește colectarea veniturilor și controlul cheltuielilor pot contribui în mod semnificativ la atingerea și menținerea unei poziții bugetare sănătoase. Portugalia trebuie să prezinte un calendar clar și să pună în aplicare măsuri pentru a lichida integral restanțele și a îmbunătăți eficiența sistemului său de sănătate, pentru a reduce dependența de transferuri bugetare a sistemului de pensii și pentru a asigura economii bugetare în restructurarea întreprinderilor de stat.

               (15)În conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat, Consiliul poate, ca parte a deciziei sale de notificare în temeiul articolului respectiv, să ceară statului membru în cauză să prezinte rapoarte privind efortul de ajustare potrivit unui calendar precis. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, raportul statului membru trebuie să includă obiectivele privind cheltuielile și veniturile publice și să precizeze măsurile de politică bugetară atât de pe partea de cheltuieli, cât și de pe partea de venituri, precum și informațiile referitoare la acțiunile de politică întreprinse ca răspuns la deciziile specifice ale Consiliului. Pentru a facilita monitorizarea termenului-limită pentru conformarea cu recomandările cuprinse în prezenta notificare, precum și a termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv, Portugalia este invitată să prezinte un astfel de raport înainte de 15 octombrie 2016, alături de proiectul său de plan bugetar pentru 2017.

               (16)În același termen, Portugalia ar trebui, de asemenea, să prezinte un program de parteneriat economic, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) și articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013. Programul de parteneriat economic ar trebui să descrie măsurile de politică și reformele structurale necesare pentru asigurarea unei corectări eficace și durabile a deficitului excesiv, să constituie o dezvoltare a programului național de reformă și a programului de stabilitate și să ia pe deplin în considerare recomandările Consiliului referitoare la punerea în aplicare a orientărilor integrate privind politica economică și politica de ocupare a forței de muncă.

               (17)Portugalia ar trebui să raporteze, de asemenea, Comisiei și Comitetului economic și financiar, după cum prevede articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, în conformitate cu specificațiile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei. Raportul ar trebui să fie prezentat pentru prima oară până la 15 ianuarie 2017 și ulterior o dată la trei luni.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Portugalia trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv până în 2016.

               2.Portugalia trebuie să reducă deficitul public general la 2,5 % din PIB în 2016. Acest obiectiv nu ține cont de efectul direct al eventualelor măsuri de sprijinire a băncilor. Această îmbunătățire a deficitului public este coerentă cu un sold structural neschimbat față de 2015, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016. De asemenea, Portugalia trebuie să utilizeze toate câștigurile excepționale pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei.

               3.În plus față de economiile deja incluse în previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Portugalia trebuie să adopte și să pună integral în aplicare măsuri de consolidare în valoare de 0,25 % din PIB în 2016. În special, Portugalia trebuie să pună în aplicare integral măsurile de consolidare cuprinse în bugetul pe 2016, inclusiv controlul cheltuielilor suplimentare pentru achiziționarea de bunuri și servicii, control evidențiat în programul de stabilitate. Portugalia trebuie să completeze aceste economii cu măsuri suplimentare de natură structurală, pentru a realiza efortul structural recomandat.

               4.Portugalia trebuie să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare, în caz de materializare a riscurilor la adresa planurilor bugetare. Măsurile de consolidare fiscală trebuie să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii.

               5.Pentru a asigura o îmbunătățire durabilă a finanțelor publice, Portugalia trebuie să pună în aplicare cu strictețe Legea-cadru a bugetului și Legea privind controlul angajamentelor și să efectueze îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește colectarea veniturilor și controlul cheltuielilor. Portugalia trebuie să prezinte un calendar clar și să pună în aplicare măsuri pentru a lichida integral restanțele și a îmbunătăți eficiența sistemului său de sănătate, pentru a reduce dependența de transferuri bugetare a sistemului de pensii și pentru a asigura economii bugetare în restructurarea întreprinderilor de stat.

               Articolul 2

               6.Consiliul stabilește termenul-limită de 15 octombrie 2016 până la care Portugalia trebuie să ia măsuri eficace și să prezinte un raport Consiliului și Comisiei cu privire la măsurile întreprinse ca răspuns la notificarea Consiliului. Raportul trebuie să includă obiectivele urmărite pentru cheltuielile și veniturile publice și să precizeze măsurile discreționare atât de pe partea de cheltuieli, cât și de pe partea de venituri, precum și informațiile referitoare la acțiunile întreprinse în conformitate cu articolul 1 alineatul (5).

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

                     (2)
                  Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului din 30 mai 2011 privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia (JO L 159, 17.6.2011, p. 88).

                     (3)
                  Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Portugalia pot fi consultate la adresa:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (4)
                  Comisia Europeană (2016), „Fiscal Sustainability Report 2015” („Raportul pe 2015 privind sustenabilitatea finanțelor publice”), European Economy, Institutional Paper nr. 018.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de aprobare a reînnoirii participării Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) la Acordul-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Forumul Internațional Generația IV (GIF), astfel cum se prevede în cartă, este un cadru pentru cooperare internațională în materie de cercetare și dezvoltare lansat la inițiativa SUA în 2001. Obiectivul este de a pune în comun eforturile de dezvoltare a unor noi modele de sisteme de energie nucleară care să furnizeze o sursă sigură de aprovizionare cu energie și care să respecte în același timp în mod satisfăcător cerințele de siguranță nucleară, reducere la minimum a deșeurilor, neproliferare și să răspundă preocupărilor publicului.

               Pe baza Deciziei C(2002)4287 a Comisiei din 4 noiembrie 2002, Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumită în continuare „Euratom”), a aderat la GIF prin semnarea, la 30 iulie 2003, a „Cartei Forumului internațional Generația IV” (denumită în continuare „Carta”). Această Cartă a fost semnată pentru prima dată în 2001 de către semnatarii inițiali. Participarea Euratom la cartă a fost prelungită în temeiul Deciziei C(2011)4504 a Comisiei din 29 iunie 2011. Durata inițială de 10 ani a fost înlocuită cu această ocazie de o perioadă nelimitată, cu excepția cazului în care întreruperea este aprobată prin acord unanim. Cu toate acestea, orice membru (și, prin urmare, Euratom) poate să se retragă din calitatea de membru al GIF prin transmiterea unui preaviz scris de 90 de zile. Carta nu are nicio dispoziție pentru schimburi de alocări bugetare sau financiare speciale între părți. Prin urmare, ea nu intră în domeniul de aplicare al articolului 101 al treilea paragraf din Tratatul Euratom.

               În vederea implementării Cartei GIF, semnatarii ei au încheiat un acord-cadru obligatoriu din punct de vedere juridic pentru cooperare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din generația IV, care stabilește condițiile de cooperare și pentru acordurile privind sistemele și proiectele ulterioare.

               În conformitate cu articolul 101 al doilea paragraf din Tratatul Euratom și Decizia 14929/05 a Consiliului, urmată de decizia C(2006)7 a Comisiei, Euratom a aderat la acordul-cadru la 24 ianuarie 2006, atunci când comisarul împuternicit a semnat un instrument de aderare (care a fost apoi depus la Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică la Paris la 10 februarie 2006). Centrul Comun de Cercetare a fost confirmat în calitate de coordonator pentru participarea Comunității la GIF și, prin urmare, a reprezentat Euratom ca „agent de punere în aplicare”, în conformitate cu articolul III. 2 din acordul-cadru.

               Franța și Regatul Unit erau deja părți la acordul-cadru. Pentru a asigura coerența, următoarea declarație din partea Euratom a fost anexată la Decizia 14929/05 a Consiliului, de autorizare a aderării inițiale a Euratom la acord:

               „Prin participarea la prezentul acord-cadru, Euratom va participa pe deplin la toate deliberările și va colabora în cadrul prezentului acord-cadru și al oricărui acord de sistem la care este parte semnatară. Euratom și statele sale membre părți la acordul-cadru — în prezent, Franța și Regatul Unit — își vor armoniza pozițiile înaintea oricărei decizii semnificative luate în cursul implementării acordului-cadru și al sistemelor relevante”.

               Acordul-cadru a intrat în vigoare la 28 februarie 2005 pentru o perioadă de 10 ani și a fost extins la 26 februarie 2015, atunci când patru părți și-au exprimat consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul unui acord de extindere. Prin urmare, există posibilitatea ca Euratom și alți semnatari care nu au putut să își finalizeze procedurile interne de aprobare în timp util, să își reînnoiască participarea prin intermediul semnării ulterioare.

               2.ACTIVITĂȚILE EURATOM ÎN TEMEIUL ACORDULUI-CADRU

               În ultimul deceniu, GIF a realizat progrese majore în interiorul unui cadru juridic solid pentru cooperare, cum ar fi elaborarea și punerea în aplicare de proiecte comune pe baza investițiilor în cercetare și dezvoltare din întreaga lume, precum și proiectarea și/sau construirea de prototipuri pentru demonstrații, de exemplu, reactorul rapid de sodiu (SFR) dezvoltat de Franța și Rusia și reactorul de temperaturi foarte înalte (VHTR) dezvoltat de China.

               Euratom a fost foarte activ în ceea ce privește GIF în această perioadă și este singurul semnatar care participă la toate cele șase sisteme de reactoare (acorduri privind sistemele) și la toate cele trei sisteme transversale („Siguranță și fiabilitate”, „Economie” și „Rezistență la proliferare și protecție fizică”). Reprezentanții Euratom prezidează trei dintre cele șase sisteme (reactorul supercritic cu apă, reactorul rapid cu plumb și reactorul răcit cu gaz) și în cadrul fiecărui sistem există acorduri de proiect în care se realizează lucrările tehnice. Euratom este prezent în majoritatea acordurilor de proiect (AP), cu contribuții provenite atât de la acțiuni directe, cât și indirecte din cadrul programului Euratom pentru cercetare și formare.

               Mai rămân încă multe de făcut înainte ca sistemele de Generație IV să devină o realitate. În următorul deceniu, activitatea se va concentra pe:

               - continuarea cercetării și dezvoltării privind sistemele de Generație IV;

               - dezvoltarea de facilități avansate de cercetare ;

               - implicarea industriei în elaborarea sistemelor de Generație IV; și

               - dezvoltarea forței de muncă pentru viitor.

               Prin urmare, este oportun ca Euratom să continue să participe la acordul-cadru și să convină asupra extinderii sale prin intermediul mecanismului specific de extindere prevăzut la articolul XII, alineatul (3).

               3.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Acordul se prelungește pe baza articolul 101 al doilea paragraf din Tratatul Euratom.

               În iunie 2014, în numele depozitarului (OCDE), secretariatul tehnic al GIF a distribuit o notă privind extinderea acordului-cadru, care prezenta semnatarilor trei opțiuni pentru prelungire:

               „1.
                     Procedura specifică de extindere — Părțile ar putea conveni să extindă durata acordului-cadru prin procedura specifică prevăzută la articolul XII alineatul (3) din Acordul-cadru (Opțiunea 1);

               2.
                     Modificarea acordului — În cazul în care părțile nu pot ajunge la un acord cu privire la Opțiunea 1, ele au posibilitatea de a modifica Acordul-cadru prin procedura stabilită la articolul XII alineatul (4) (Opțiunea 2);

               3.
                     Expirarea acordului și încheierea unui nou acord - În cele din urmă, dacă părțile nu pot ajunge la un acord cu privire la o extindere sau o modificare, acestea pot permite Acordului-cadru să expire și să încheie un nou acord-cadru, care ar constitui un nou tratat internațional (opțiunea 3).”

               Agentul de implementare a sprijinit opțiunea 1, deoarece aceasta pare să fie cea mai rapidă modalitate de a extinde acordul și părțile au prevăzut în mod expres o anumită procedură de extindere distinctă de procedura pentru alte amendamente. La 14 octombrie 2014, Misiunea SUA pe lângă OCDE („depozitarul”) a prezentat celorlalte părți, inclusiv agentului de implementare al Euratom (prin intermediul SEAE), un proiect de acord de extindere a acordului-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV, care urmează să fie semnat în cadrul procedurii de extindere specifice.

               Intenția inițială a fost ca acest grup să adopte o decizie de extindere a acordului-cadru pentru 10 ani, și anume până la 28 februarie 2025, conform procedurii de extindere specifice, în cadrul reuniunii sale din 17-18 decembrie 2014 (sau prin procedură scrisă). Cu toate acestea, având în vedere cerințele procedurale ale unora dintre părți (inclusiv Euratom) și pentru a menține distincția între reuniunile grupurilor de politică GIF organizate sub auspiciile Cartei GIF, pe de o parte, și a acordului-cadru interguvernamental formal, pe de altă parte, grupul de politici nu a discutat extinderea în cadrul acestei reuniuni.

               În urma observațiilor și a schimburilor cu privire la procedura de extindere și proiectul de acord de extindere, o nouă propunere pentru un acord de extindere a fost emisă după reuniunea din decembrie 2014 cu sprijinul unei majorități a reprezentanților părților. Soluția propusă era că această extindere ar trebui să intre în vigoare după ce cel puțin trei părți și-ar fi dat consimțământul de a-și asuma obligații. Patru părți (Franța, Japonia, Coreea de Sud și Statele Unite ale Americii) au indicat că sunt în măsură și pregătite să-și dea consimțământul de a-și asuma obligații până la sau înainte de 28 februarie 2015, permițând, astfel, intrarea în vigoare a acordului de extindere înainte de această dată.

               Celelalte părți au considerat că, în temeiul articolului XII, alineatul (3) din acordul-cadru existent, semnarea de către toate părțile până la data respectivă (indiferent dacă au făcut sau nu obiectul unei acceptări ulterioare) ar indica consimțământul lor pentru extindere. Agentul de implementare al Euratom a indicat că nu poate fi de acord cu această modalitate de consimțire. Celelalte părți au acceptat ca fiind suficientă o scrisoare din partea agentului de implementare al Euratom la secretariatul depozitarului, în care se indică sprijinul pentru procedura de extindere desfășurată de alte părți.

               Patru alți semnatari au semnat acordul de extindere anexat, semnat la 26 februarie 2015. Acesta poate fi semnat în numele Euratom de îndată ce Consiliul aprobă reînnoirea.

               Comisia consideră că decizia de reînnoire a acordului-cadru este semnificativă și, prin urmare, prin agentul său de implementare, și-a armonizat poziția cu cea a Franței. (Între timp, Regatul Unit a s-a retras ca parte distinctă la acord, dar, la fel ca în cazul celorlalte state membre, continuă să fie una dintre părți, în cadrul Euratom).

               Comisia consideră că propunerea de reînnoire a acordului-cadru este acceptabilă pentru Comunitate și, prin urmare, prezintă această recomandare de decizie a Consiliului în conformitate cu articolul 101 al doilea paragraf din Tratatul Euratom.

               Reînnoirea acordului necesită aprobarea Consiliului, dat fiind că acordul va continua să stabilească condiții clare de cooperare în domeniul cercetării în cadrul GIF. În plus, perioada de reînnoire acoperă mai mult de două programe de cercetare și formare Euratom, prin urmare vor fi necesare cel puțin două decizii ale Consiliului pentru a orienta participarea Euratom la GIF în conformitate cu regulamentele Consiliului privind programele de cercetare și formare Euratom existente și viitoare.

               În ceea ce privește participarea Euratom la GIF aceasta ar trebui să rămână în domeniul de aplicare al regulamentelor Consiliului privind programele de cercetare și formare Euratom. Așa cum se afirmă în Carta GIF, fiecare membru al grupului trebuie să determine, individual, natura participării sale la activitățile GIF.

               Regulamentul Consiliului (Euratom) nr. 1314/2013 din 16 decembrie 2013 privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, prevede în mod expres continuarea activităților de către agentul de implementare în conformitate cu acordul-cadru GIF. În ceea ce privește „Activitățile necesare pentru realizarea obiectivelor programului”, anexa I la regulamentul menționat prevede, în legătură cu „acțiunile directe ale JRC”:

               „Ca agent de implementare al Euratom în cadrul Forumului Internațional Generația IV (GIF), JRC coordonează în continuare contribuția Comunității la GIF”.

               În ceea ce privește „Cooperarea internațională cu țări terțe și cu organizații internaționale”, se prevede, în legătură cu Euratom:

               „Cooperarea internațională privind cercetarea și inovarea în domeniul nuclear, bazată pe obiective comune și pe încredere reciprocă, continuă, în scopul de a oferi beneficii clare și semnificative pentru Uniune și pentru mediul acesteia. Ca o contribuție la realizarea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 3, Comunitatea caută să consolideze expertiza științifică și tehnică a Uniunii prin acorduri de cooperare internațională și să promoveze accesul industriei nucleare a Uniunii pe noi piețe emergente. Activitățile de cooperare internațională vor fi promovate prin intermediul cadrelor multilaterale (cum sunt AIEA, OCDE, ITER, GIF ...)”.

               Reînnoirea acordului-cadru pare să fie, așadar, considerată ca adecvată în cadrul contribuției Euratom la Orizont 2020.

               În lumina celor de mai sus, Comisia propune adoptarea de către Consiliu, în conformitate cu articolul 101 al doilea paragraf din Tratatul Euratom, a proiectului de recomandare pentru o decizie a Consiliului de aprobare a reînnoirii participării Euratom la acordul-cadru GIF și de autorizare a Comisiei să semneze acordul de extindere a acordului anexat.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE [după caz]

               [n/a]

               5.ELEMENTE OPȚIONALE [după caz]

               [n/a]

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de aprobare a reînnoirii participării Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) la Acordul-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom), în special articolul 101 paragraful al doilea,

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Forumul Internațional Generația IV (GIF) este un cadru pentru cooperare internațională în materie de cercetare și dezvoltare lansat la inițiativa SUA în 2001. Obiectivul este de a pune în comun eforturile de dezvoltare a unor noi modele de sisteme de energie nucleară care să furnizeze o sursă sigură de aprovizionare cu energie și care să respecte în același timp în mod satisfăcător cerințele de siguranță nucleară, reducere la minimum a deșeurilor, neproliferare și să răspundă preocupărilor publicului.

               (2)Reînnoirea participării Euratom la prezentul acord-cadru este independentă de orice decizie referitoare la anvergura participării la diferitele sisteme GIF și acordurile de proiect aferente. Euratom va determina individual natura contribuției sale (intelectuale și financiare) la activitățile GIF.

               (3)La 30 iulie 2003, pe baza Deciziei C(2002) 4287 a Comisiei, Euratom a aderat la GIF prin semnarea Cartei, pe care semnatarii inițiali au semnat-o în 2001. În urma Deciziei C(2011) 4504 a Comisiei, aderarea inițială de 10 ani a Euratom la Cartă a fost extinsă pentru o perioadă nedeterminată, retragerea fiind posibilă prin acordul unanim al statelor membre ale UE. Orice membru GIF (inclusiv Euratom) se poate retrage dacă prezintă un preaviz scris de 90 de zile. Întrucât Carta nu prevede schimburi de alocări bugetare sau financiare speciale între părți, acesta intră în domeniul de aplicare al articolul 101 al treilea paragraf din Tratatul Euratom.

               (4)În vederea implementării Cartei GIF, semnatarii ei au încheiat un acord-cadru obligatoriu din punct de vedere juridic între membrii Forumului internațional pentru Generația IV pentru cooperare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din generația IV, care stabilește condițiile de cooperare și pentru acordurile privind sistemele și proiectele ulterioare.

               (5)Pe baza Deciziei 14929/05 a Consiliului din 20 decembrie 2005, urmată de decizia C(2006)7 a Comisiei din 12 ianuarie 2006, adoptată în temeiul articolului 101 al doilea paragraf din Tratatul Euratom, Euratom a aderat, de asemenea, la acordul-cadru la 24 ianuarie 2006, atunci când comisarul autorizat în mod corespunzător, a semnat un instrument de aderare [care a fost apoi depozitat la Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) la Paris la 10 februarie 2006]. Centrul Comun de Cercetare a fost confirmat în calitate de coordonator pentru participarea Euratom în cadrul GIF și, prin urmare, a reprezentat Euratom ca „agent de implementare”, în conformitate cu articolul III.2 din acordul-cadru.

               (6)Acordul-cadru a intrat în vigoare la 28 februarie 2005 pentru o perioadă de 10 ani și a fost extins la 26 februarie 2015, atunci când patru părți și-au exprimat consimțământul de a-și asuma obligații în temeiul acordului de extindere anexat. Acest lucru este în conformitate cu procedura de extindere specifică prevăzută de Acordul-cadru însuși. Prin urmare, există posibilitatea ca Euratom și alți semnatari care nu au putut să își finalizeze procedurile interne de aprobare în timp util, să își reînnoiască participarea prin intermediul semnării ulterioare.

               (7)Reînnoirea de către Comisie, în numele Euratom, a acordului-cadru prin semnarea acordului de extindere în conformitate cu anumite proceduri de extindere ar trebui, prin urmare, să fie aprobată.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articol unic

               Se aprobă reînnoirea de către Comisie, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a acordului-cadru privind colaborarea internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV, prin semnarea acordului de prelungire. Textul Acordului de prelungire este atașat la prezenta decizie.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            ANEXĂ
            Acord de extindere a acordului-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV
            la
            Recomandarea de Decizie a Consiliului
            de aprobare a reînnoirii participării Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) la Acordul-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV]

               ANEXĂ

               Acord de extindere a acordului-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV

               la

               Recomandarea de Decizie a Consiliului

               de aprobare a reînnoirii participării Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) la Acordul-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV
                  ]

               ACORD DE EXTINDERE A ACORDULUI-CADRU DE COLABORARE INTERNAȚIONALĂ ÎN DOMENIUL CERCETĂRII ȘI DEZVOLTĂRII SISTEMELOR ENERGETICE NUCLEARE DIN GENERAȚIA IV

               Guvernul Canadei și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, Guvernul Republicii Populare Chineze, Guvernul Republicii Franceze, Guvernul Japoniei, Guvernul Republicii Coreea, Guvernul Federației Ruse, Guvernul Republicii Africa de Sud, Guvernul Confederației Elvețiene și Guvernul Statelor Unite ale Americii, fiecare în calitate de parte la Acordul-cadru de colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării sistemelor energetice nucleare din Generația IV, semnat la Washington la 28 februarie 2005 (denumit în continuare „acordul-cadru”), denumite împreună „părțile”:

               AVÂND ÎN VEDERE dorința lor de a continua colaborarea cu succes și reciproc avantajoasă realizată în temeiul acordului-cadru până în prezent;

               LUÂND ACT de foaia de parcurs actualizată de dezvoltare tehnologică pentru sistemele energetice nucleare din Generația a IV-a (ianuarie 2014);

               AMINTIND articolul XV din Acordul-cadru, în care se afirmă că orice formă de colaborare inițiată în temeiul acordului-cadru, dar care nu a fost finalizată la expirarea sau rezilierea acordului-cadru poate continua până la finalizare în conformitate cu dispozițiile din acordul-cadru; și

               ACȚIONÂND în conformitate cu articolul XII alineatul 3 din acordul-cadru,

               convin următoarele:

               Articolul I

               Extinderea acordului-cadru

               Sub rezerva dispozițiilor alineatului 5 al articolului XII al Acordului-cadru, acesta se extinde cu o perioadă de zece (10) ani, până la 28 februarie 2025.

               Articolul II

               Semnare și intrare în vigoare

               1. Prezentul acord intră în vigoare, pentru părțile care și-au dat consimțământul de a-și asuma obligații, la data la care trei dintre părți și-au exprimat consimțământul de a-și asuma obligații.

               2. Părțile trebuie să își exprime consimțământul de a-și asuma obligații, fie prin semnare care nu este condiționată de acceptare, fie prin semnare sub rezerva acceptării urmată de depunerea unui instrument de acceptare la depozitar.

               3. Pentru o parte care consimte să își asume obligații după data intrării în vigoare a prezentului acord, prezentul acord intră în vigoare pentru partea respectivă la data semnării sale necondiționate de acceptare sau la data depunerii instrumentului său de acceptare la depozitar.

               4. Părțile intenționează, în conformitate cu articolul XV din acordul-cadru, să continue, în temeiul dispozițiilor acordului-cadru, colaborarea inițiată, dar nefinalizată până la data de 28 februarie 2015, cu acele părți la acordul-cadru pentru care acordul nu a intrat în vigoare până la 28 februarie 2015.

               Articolul III

               Depozitarul

               Originalul prezentului acord se depune la Secretarul General al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică.

               DREPT PENTRU CARE, subsemnații, autorizați în mod corespunzător, semnează prezentul acord.

               ADOPTAT într-un singur exemplar original, în limbile engleză și franceză, ambele texte fiind în egală măsură autentice.

               PENTRU GUVERNUL CANADEI:

               Data:

               PENTRU COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL REPUBLICII POPULARE CHINEZE:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL REPUBLICII FRANCEZE:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL JAPONIEI:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL REPUBLICII COREEA:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL FEDERAȚIEI RUSE:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL REPUBLICII AFRICA DE SUD:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL CONFEDERAȚIEI ELVEȚIENE:

               Data:

               PENTRU GUVERNUL STATELOR UNITE ALE AMERICII:

               Data:


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 296 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2010/289/UE privind existența unui deficit excesiv în Slovenia

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de abrogare a Deciziei 2010/289/UE privind existența unui deficit excesiv în Slovenia

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)La 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2010/289/UE
                  1
               , în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din Tratat, că în Slovenia există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public planificat pentru 2009 era de 5,9 %, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Datoria publică brută planificată pentru 2009 a fost estimată la 34,2 % din PIB, sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat.

               (2)La aceeași dată, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Sloveniei o recomandare în vederea încheierii situației de deficit excesiv până cel târziu în 2013. Recomandarea Consiliului a fost făcută publică.

               (3)La 21 iunie 2013, Consiliul a considerat că Slovenia a întreprins măsuri eficiente ca răspuns la recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, dar că, după adoptarea recomandării inițiale, s-au produs evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe defavorabile majore pentru finanțele publice. Prin urmare, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a considerat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr.1467/97 și a emis o nouă recomandare adresată Sloveniei, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, în vederea încheierii situației de deficit excesiv până în 2015. Respectiva nouă recomandare a Consiliului a fost făcută publică.

               (4)La 5 martie 2014, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, având în vedere riscurile aferente realizării unei corecții durabile a deficitului excesiv până în 2015, Comisia a adresat Sloveniei recomandarea de a lua măsurile necesare pentru a asigura respectarea deplină a recomandării Consiliului din 21 iunie 2013, în special prin realizarea efortului bugetar recomandat de Consiliu.

               (5)În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării protocolului, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului
                  2
               .

               (6)Consiliul ar trebui să ia o decizie pentru a abroga decizia privind existența unui deficit excesiv pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 % din PIB în perioada analizată în previziuni
                  3
               .

               (7)Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Sloveniei în aprilie 2016, pe baza Programului de stabilitate din 2016 și pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se desprind următoarele concluzii:

               –După atingerea unui nivel de vârf de 15,0 % din PIB în 2013, în anul 2014 deficitul public a fost redus până la 5,0 % din PIB și a atins 2,9 % din PIB în 2015. Reducerea deficitului în 2015 a fost determinată în principal de nerepetarea măsurilor cu caracter excepțional care au avut un impact negativ asupra deficitului în 2014 (1,1 % din PIB) și de o îmbunătățire semnificativă a veniturilor curente (cu 1,4 % din PIB), care depășește creșterea cheltuielilor curente (cu 0,2 % din PIB) și a cheltuielilor cu formarea brută a capitalului fix (cu 0,2 % din PIB) care se explică printr-un nivel mai ridicat de absorbție a fondurilor UE.

               –Programul de stabilitate pentru 2016-2019, transmis de guvernul sloven la 28 aprilie 2016, preconizează scăderea deficitului public la 2,2 % din PIB în 2016 și la 1,6 % din PIB în 2016. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 preconizează un deficit de 2,4 % din PIB în 2016 și de 2,1 % din PIB în 2017. Astfel, în perioada analizată în previziuni, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               –Soldul structural, care este soldul administrației publice ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a deteriorat cu 0,7 % din PIB în perioada 2013-2015.

               –Ponderea datoriei în PIB a crescut până la 83,2 % din PIB în 2015, de la 71 % din PIB în 2013, din cauza ajustărilor stoc-flux de natură să crească datoria și a unor cheltuieli cu caracter excepțional. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 estimează că datoria publică brută a atins un nivel maxim în 2015 și că aceasta va scădea la 78 % din PIB în 2017, datorită unei reduceri a rezervelor de lichidități.

               (8)Începând din 2016, anul următor corectării deficitului excesiv, Slovenia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze progrese în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu într-un ritm adecvat, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și a criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr.1467/97. În acest context, se pare că, în 2016, există riscul unei devieri de la ajustarea necesară de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În 2017, în ipoteza păstrării acelorași politici, se pare că există riscul unei devieri importante de la ajustarea recomandată de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Se estimează că Slovenia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și că, în linii mari, se va conforma acesteia în 2017. Per ansamblu, vor fi necesare măsuri suplimentare în 2016 și 2017.

               (9)În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când, în opinia Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

               (10)Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Slovenia a fost corectat și, în consecință, Decizia 2010/289/UE ar trebui să fie abrogată,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Slovenia a fost corectată.

               Articolul 2

               Decizia 2010/289/UE se abrogă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Republicii Slovenia.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia 2010/289/UE a Consiliului din 2 decembrie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Slovenia (JO L 125, 21.5.2010, p. 46).

                     (2)
                  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

                     (3)
                  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”.


title: Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a deschiderii negocierilor cu privire la un Acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)

text:
               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 28.2.2012
            COM(2012) 67 final
            This document was downgraded/declassifiedDate : 25.08.2017By : K. VandenbergheAuthority : DG RTD
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor cu privire la un Acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (20122013)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Prin scrisoarea din 14 martie 2011, Elveția și-a exprimat interesul de a se asocia la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)
                  1
               .

               2.Confederația Elvețiană (denumită în continuare „Elveția”) a fost asociată la domeniul tematic „fuziune” al programelor-cadru ale Euratom încă din 1979, pe baza Acordului de cooperare dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Confederația Elvețiană în domeniul fuziunii termonucleare controlate și al fizicii plasmei din 1978
                  2
               .

               3.La 8 ianuarie 1986, Consiliul și Comisia au încheiat un Acord-cadru de cooperare științifică și tehnică între Comunitatea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Confederația Elvețiană (denumit în continuare „acord-cadru”)
                  3
               . În conformitate cu articolul 6 din acordul-cadru, cooperarea științifică și tehnică se desfășoară prin intermediul unor acorduri corespunzătoare.

               4.Elveția s-a asociat la cel de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011)
                  4
                pe baza unui acord de cooperare științifică și tehnologică semnat la 25 iunie 2007, cu efect de la 1 ianuarie 2007. Acest acord nu a adus atingere dispozițiilor Acordului de cooperare dintre Confederația Elvețiană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice în domeniul fuziunii termonucleare controlate și al fizicii plasmei din 1978.

               5.La 7 martie 2011, Comisia a prezentat o propunere referitoare la un pachet legislativ privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)
                  5
               .

               6.În ceea ce privește activitățile de cercetare ale Euratom în domeniul energiei, au avut loc discuții exploratorii pentru a identifica potențialul în materie de cercetare și interesul reciproc în asocierea Elveției la Programul-cadru de cercetare al Euratom (2012-2013).

               7.Având în vedere cele de mai sus, Comisia recomandă Consiliului să autorizeze Comisia să negocieze cu Confederația Elvețiană, în conformitate cu articolul 101 al doilea paragraf din Tratatul Euratom, Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013).

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor cu privire la un Acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (20122013)

               CONSILIUL UNIUNII EUOPENE

               având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 al doilea paragraf;

               având în vedere Decizia Consiliului din 19 decembrie 2011 privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012 - 2013)
                  6
               ;

               având în vedere decizia Consiliului din 19 decembrie 2011 privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012  2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni indirecte
                  7
               ;

               având în vedere decizia Consiliului din 19 decembrie 2011 privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012  2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni directe de către Centrul Comun de Cercetare
                  8
               ;

               având în vedere Regulamentul Consiliului din 19 decembrie 2011 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012 - 2013)
                  9
               ;

               având în vedere recomandarea Comisiei;

               ÎNTRUCÂT

               (1)Confederația Elvețiană și-a exprimat interesul de a se asocia la Programulcadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012 - 2013);

               (2)Asocierea Confederației Elvețiene la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) este în interesul Comunității;

               DECIDE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, un acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013).

               Articolul 2

               Negocierile se desfășoară pe baza directivelor de negociere prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Comisia informează Consiliul cu privire la evoluția negocierilor.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

               ANEXĂ

               DIRECTIVE DE NEGOCIERE

               1. Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumită în continuare „Euratom”), pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, (denumit în continuare „acordul”), va prevedea asocierea Confederaţiei Elveţiene la întregul Program-cadru al Euratom pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)
                  10
               , fără a aduce atingere dispoziţiilor Acordului în domeniul fuziunii din 1978.

               2. Pentru a permite Confederaţiei Elveţiene să participe, cât mai curând posibil, la întregul Program-cadru al Euratom, ca ţară asociată, acordul trebuie să prevadă aplicarea sa provizorie şi retroactivă începând cu 1 ianuarie 2012. Acordul va conţine o dispoziţie privind rambursarea fondurilor şi consecinţele juridice, referitoare la proiectele şi activităţile aflate în desfăşurare şi care au fost iniţiate în cursul aplicării sale provizorii, pentru cazul în care una dintre părţi nu încheie acordul.

               3. Termenii şi condiţiile acordului în ceea ce priveşte protecţia intereselor financiare ale Euratom trebuie să fie pe deplin conforme cu dispoziţiile privind protecţia intereselor financiare ale UE, prevăzute de Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte
                  11
               .

               4. Termenii şi condiţiile acordului vor fi coerente cu Regulamentul Consiliului din 19 decembrie 2011 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni indirecte în temeiul Programuluicadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013)
                  12
               .

               5. Acordul trebuie să asigure protecţia adecvată a intereselor financiare ale Euratom, prevăzând comunicarea datelor financiare, audituri şi investigaţii administrative anti-fraudă la faţa locului, asistenţă administrativă şi recuperarea fondurilor. În măsura în care este necesar, acordul trebuie să aibă în vedere, de asemenea, eliminarea obstacolelor din domeniul impozitării şi al securităţii sociale, decurgând din participarea transfrontalieră a cercetătorilor la proiecte de cercetare în cadrul acordului, în special pentru personalul Centrului Comun de Cercetare căruia i se aplică statutul funcţionarilor Uniunii Europene.

                     (1)
                  JO L

                     (2)
                  JO L 242, 4.9.1978, p. 2.

                     (3)
                  JO L 313, 22.11.1985, p. 6.

                     (4)
                  Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului, JO L 400, 30.12.2006, p. 60.

                     (5)
                  COM(2011)71, COM(2011)72, COM(2011)73, COM(2011)74.

                     (6)
                  Nr. ref. Consiliu 17503/11 – urmează a fi publicată în JO.

                     (7)
                  Nr. ref. Consiliu 17504/11 – urmează a fi publicată în JO.

                     (8)
                  Nr. ref. Consiliu 17505/11 – urmează a fi publicată în JO.

                     (9)
                  Nr. ref. Consiliu 17506/11 – urmează a fi publicat în JO.

                     (10)
                  Nr. ref. Consiliu 17503/11 – urmează a fi publicat în JO.

                     (11)
                  JO L 189, 20.7.2007, pp.24-39

                     (12)
                  Nr. ref. Consiliu 17506/11 – urmează a fi publicat in JO.


title: Recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a Deciziei 2005/182/CE privind existenţa unui deficit excesiv în Slovacia

text:
     RO

RO        RO
 ---pagebreak---                     COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                     Bruxelles, 7.5.2008
                                                     SEC(2008) 572 final

                                       Recomandare de

                                 DECIZIE A CONSILIULUI

     de abrogare a Deciziei 2005/182/CE privind existența unui deficit excesiv în Slovacia

                                    (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                            EXPUNERE DE MOTIVE

     1.       CONTEXT

     Articolul 104 din tratat stabilește obligația statelor membre de a evita deficitele excesive și
     prevede o procedură pentru identificarea și corectarea acestora. Procedura aplicabilă
     deficitelor excesive (PDE) a fost detaliată ulterior în Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al
     Consiliului privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv1, care este
     parte din Pactul de stabilitate și de creștere. În conformitate cu articolul 104 alineatul (2) din
     tratat, Comisia supraveghează respectarea disciplinei bugetare pe baza a două criterii, și
     anume: (a) deficitul public prevăzut sau cel real depășește sau nu valoarea de referință de 3%
     din PIB (exceptând cazul în care rata deficitului a fost semnificativ și constant diminuată și a
     atins un nivel care se apropie de valoarea de referință sau cazul în care depășirea valorii de
     referință este doar excepțională și temporară, iar rata deficitului rămâne aproape de valoarea
     de referință); și (b) datoria publică depășește sau nu valoarea de referință de 60% din PIB
     (exceptând cazul în care ponderea datoriei scade suficient și se apropie de valoarea de
     referință într-un ritm satisfăcător).

     În conformitate cu Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la tratat,
     Comisia furnizează datele privind implementarea PDE. Ca parte a aplicării protocolului,
     statele membre au obligația de a comunica datele privind deficitele și datoriile publice și
     variabilele conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv înainte de 1 octombrie, în
     conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului2,3,4.

     1
            JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174,
            7.7.2005, p. 5).
     2
            JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005
            (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).
     3
            Cea mai recentă notificare din partea Slovaciei poate fi găsită la:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            Slovacia a beneficiat de o perioadă de tranziție pentru implementarea deciziei Eurostat din 2 martie
            2004 privind clasificarea sistemelor de pensii finanțate prin capitalizare; prin urmare, datele referitoare
            la deficit și la datoria publică notificate până în aprilie 2006 nu iau în calcul costul net al reformei
            sistemului de pensii efectuate în 2005 (comunicat de presă al Eurostat nr. 117/2004 din 23 septembrie
            2004 cu privire la perioada de tranziție pentru implementarea deciziei din comunicatul de presă al
            Eurostat nr. 30/2004 din 2 martie 2004). Datorită faptului că diferitele documente din cadrul PDE, în
            principal recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7), au luat în calcul în
            integralitate implicațiile deciziilor Eurostat din martie 2004, datele referitoare la deficit și la datoria
            publică citate în prezentul document includ costul reformei sistemului de pensii, ceea ce le face pe
            deplin comparabile.

RO                                                          2                                                             RO
 ---pagebreak---      La 12 mai 2004, Comisia a inițiat PDE împotriva Slovaciei prin adoptarea unui raport în
     temeiul articolului 104 alineatul (3), pe motivul existenței unui deficit public general de 3,6%
     din PIB în 20035. La 5 iulie 2004, Consiliul a decis, la recomandarea Comisiei, că în Slovacia
     există deficit excesiv în sensul articolului 104 alineatul (6)6. În același timp și tot pe baza unei
     recomandări a Comisiei, în temeiul articolului 104 alineatul (7), Consiliul a adresat Slovaciei
     recomandări în scopul soluționării de către aceasta a situației deficitului public excesiv cel
     târziu până în 20077.

     În recomandarea adoptată în temeiul articolului 104 alineatul (7), Consiliul a invitat Slovacia
     să ia „măsuri pe termen mediu pentru atingerea obiectivului de diminuare a deficitului la o
     valoare situată sub 3% din PIB într-o manieră credibilă și durabilă până cel târziu în 2007,
     prin adoptarea căilor de reducere a deficitului precizate în avizul Consiliului din 5 iulie 2004
     privind programul de convergență prezentat în mai 2004”; să „pună în aplicare în mod hotărât
     măsurile prevăzute în programul de convergență din mai 2004, în principal cele legate de
     continuarea reformelor în sistemul sanitar și de continuarea raționalizării în sectorul public”;
     să „accelereze ajustarea fiscală în cazul în care reformele structurale implementate au drept
     rezultat o creștere mai mare decât cea prevăzută în programul de convergență din mai 2004, în
     principal prin alocarea eventualelor venituri superioare celor prevăzute în buget în scopul
     accelerării reducerii deficitului”; să efectueze, „până la 5 noiembrie 2004, pași reali în ceea ce
     privește măsurile preconizate în vederea realizării țintei de deficit pentru 2005”.

     În plus, Consiliul a invitat autoritățile slovace să „consolideze caracterul obligatoriu al
     cadrului bugetar trianual prin introducerea de praguri detaliate de cheltuieli pe termen mediu
     care să fie supuse adoptării în parlament”.

     Tabelul 1: Ajustarea avizată de Consiliu la 5 iulie 2004
     % din PIB, dacă nu se precizează altfel         2003          2004          2005         2006            2007
     Soldul general       al   administrațiilor      -3,6          -4,0          -3,9          -3,9           -3,0
     publice
                                                      4,2           4,1           4,3          5,0            4,7
     p.m.: Creșterea reală a PIB (%)
     Sursă: Recomandarea Consiliului în temeiul articolului 104 alineatul (7) și avizul Consiliului privind programul
     de convergență din mai 2004, ambele adoptate la 5 iulie 2004.

     La 22 decembrie 2004, după expirarea termenului-limită pentru luarea măsurilor necesare
     fixat în recomandarea Consiliului, Comisia a adoptat o comunicare către Consiliu, în care
     concluziona că măsurile luate de Slovacia erau conforme cu recomandarea Consiliului și că,
     în acel stadiu, nu era necesară continuarea implementării PDE8. În cadrul reuniunii sale din 18
     ianuarie 2005, Consiliul a fost de acord cu această evaluare.

     În conformitate cu articolul 104 alineatul (12), o decizie a Consiliului privind existența unui
     deficit excesiv se abrogă, pe baza unei recomandări a Comisiei, atunci când, în opinia
     Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

     5
             SEC(2004) 577.
     6
             JO L 62, 9.3.2005, p. 16.
     7
             Toate documentele privind PDE împotriva Slovaciei pot fi găsite la următoarea adresă internet:
             http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
     8
             SEC(2004) 1630.

RO                                                          3                                                           RO
 ---pagebreak---      2.       EVOLUȚIILE RECENTE ALE DEFICITULUI

     Datele disponibile în mai 2004, când Comisia a inițiat PDE împotriva Slovaciei, indicau un
     deficit de 3,6% din PIB în 2003, preconizat să se mențină peste valoarea de referință în anii
     care urmau. În conformitate cu datele furnizate de Comisie (Eurostat) în urma raportărilor
     făcute de Slovacia înainte de aprilie 20089, deficitul public general s-a menținut sub 3% din
     PIB între 2003 și 2005 datorită unei revizuiri ulterioare a datelor (intervenită în notificarea din
     aprilie 2007) care a decurs în principal din modificarea metodei de contabilizare a veniturilor
     fiscale înregistrate în avans. Deficitul efectiv a crescut la 3,6% din PIB în 2006 (în principal
     datorită unei creșteri substanțiale a cheltuielilor guvernamentale la 1% din PIB, datorită
     practicii de constituire de stocuri de țigări în așteptarea unei creșteri iminente a cuantumului
     accizelor, precum și datorită costurilor ridicate cu reforma sistemului de pensii) și a scăzut la
     2,2% în 200710.

     În 2005 a fost lansată o reformă a sistemului de pensii, cu influențe asupra contribuțiilor
     sociale ca urmare a redirecționării a 9% din salariile brute către un (al doilea) pilon finanțat
     prin capitalizare. Datorită interesului public ridicat cu privire la acest pilon și datorită unei
     tranziții progresive, se estimează că aceste transferuri de venituri au crescut de la 0,8% din
     PIB în 2005 la 1,2% și 1,3% din PIB în 2006 și respectiv în 2007.

     Slovacia și-a luat angajamentul de a crește progresiv taxele pe țigări până la nivelurile minime
     impuse de UE. Ca urmare, aceste taxe au fost mărite în mai 2004, ianuarie 2006 și ianuarie
     2008, o nouă creștere fiind planificată pentru decembrie 2008. Toate creșterile de până în
     prezent au fost precedate de constituirea de stocuri de masive țigări în diverse puncte ale
     lanțului de distribuție. Această practică a dus la modificări ale veniturilor fiscale, care au avut
     drept consecință venituri fiscale suplimentare echivalente cu aproximativ 0,1%, 0,3% și 0,5%
     din PIB în 2003, 2005 și respectiv 2007, urmate de scăderi ale încasărilor fiscale la un nivel
     echivalent în anii imediat următori. În plus, Slovacia deține creanțe asupra câtorva state. În
     2003, 2005 și 2007, ștergerea unora dintre aceste creanțe a avut ca efect creșterea deficitului
     cu 0,4%, 0,9% și respectiv 0,1% din PIB.

     9
            Comunicat de presă al Eurostat nr. 54 din 18 aprilie 2008.
     10
            Ratele deficitelor sunt în general revizuite – ascendent sau descendent – după publicarea primelor
            rezultate în notificarea din primăvară. Pentru statele membre UE în ansamblu, corecțiile sunt de regulă
            relativ reduse, în medie acestea fiind aproape egale cu zero. În cazul Slovaciei, având în vedere
            diferența dintre deficitul raportat în prezent pentru 2007 și valoarea de referință, există o probabilitate
            scăzută ca potențialele revizuiri viitoare ale conturilor publice să ridice rata deficitului din 2007 la un
            nivel de peste 3% din PIB. Aspectele neclarificate cu privire la delimitarea sectorială a administrațiilor
            publice din Slovacia (în special cu privire la clasificarea sectorială a unităților sanitare precum spitalele
            și societățile de asigurare medicală din sectorul public sau din sectorul privat) nu au un impact
            semnificativ asupra riscurilor unor revizuiri viitoare în sens ascendent sau descendent ale deficitului.
            Deși nu există date detaliate disponibile, există indicații că soldul financiar al unităților care trebuie
            reclasificate ca organisme publice sau private în vederea conformării la normele SEC95 este foarte
            redus (a se vedea rezultatele Eurostat în urma vizitei în Slovacia din 10 și 11 martie 2008:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
            L, disponibil în curând).

RO                                                          4                                                               RO
 ---pagebreak---      Datorită faptului că deficitul pe 2003 a fost mai mic decât se estimase inițial, evoluția
     deficitului efectiv s-a înscris în termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv fixat de
     Consiliu în recomandarea emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7), chiar dacă metodele
     de consolidare au fost diferite. În principal, deficitul efectiv pe 2007 a scăzut cu aproape 1½%
     din PIB, ajungând la 2,2% din PIB. Consolidarea fiscală a beneficiat de creșterea susținută a
     PIB-ului, de sporirea numărului de locuri de muncă și de creșterea veniturilor, ceea ce a
     permis ca raportul dintre cheltuieli și PIB să scadă mai rapid decât cel dintre venituri și PIB.
     Reducerea raportului dintre cheltuieli și PIB de la 40,2% din PIB în 2003 la 36,9% în 2007 a
     fost angrenată de asemenea de reducerea cheltuielilor și de reformele în acest domeniu.
     Aceste reforme au inclus restricții cu privire la ajutoarele sociale și la ajutoarele de șomaj,
     înăsprirea condițiilor de pensionare anticipată și creșterea progresivă a vârstei de pensionare.
     Crearea Companiei Naționale a Autostrăzilor în 2005 a permis guvernului slovac să finanțeze
     parțial construirea de autostrăzi prin împrumuturi din sectorul privat. În ceea ce privește
     veniturile, în 2004 a fost introdusă o reformă fiscală cuprinzătoare, care a modificat centrul de
     greutate al impozitării dinspre taxarea veniturilor către taxarea consumului. Odată cu reforma
     pensiilor din 2005, această reformă a contribuit la o scădere a raportului dintre venituri și PIB
     de la 37,4% din PIB în 2003 la 34,7% din PIB în 2007.

     Deficitul pe 2007 a fost sub ținta oficială de 2,9% din PIB stabilită în actualizarea din
     decembrie 2006 a programului de convergență. Rezultatele mai bune decât cele așteptate s-au
     datorat în principal unui nivel al PIB mai ridicat decât cel previzionat și creșterii numărului de
     locuri de muncă, unei cofinanțări a fondurilor comunitare mai mică decât cea prevăzută în
     buget și creării unor stocuri de țigări mai mari decât cele anticipate la sfârșitul anului 2007,
     indusă de prognozata creștere abruptă a accizelor pe tutun în ianuarie 2008, ceea ce a avut ca
     rezultat venituri suplimentare de ½% din PIB față de ¼% din PIB, așa cum se prevăzuse în
     program.

     Cu toate acestea, conjunctura favorabilă și creșterea care au rezultat în urma reformelor
     structurale nu au fost pe deplin exploatate în vederea consolidării fiscale. În consecință,
     deficitul structural (deficitul ajustat în funcție de variațiile ciclice, fără măsurile excepționale
     și alte măsuri temporare) a crescut de la aproximativ 1½% din PIB în 2003 la aproximativ 3%
     din PIB în 2006, reducându-se la aproximativ 2½% din PIB abia în 2007. În orice caz, crearea
     în 2005 a celui de-al doilea pilon de pensii finanțate prin capitalizare a contribuit la
     deteriorarea structurală11.

     11
            În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, decizia de abrogare a
            deciziei privind existența unui deficit excesiv trebuie să țină seama de costul net pe care îl presupune o
            reformă a sistemului de pensii bazat pe piloni multipli, care cuprinde un pilon obligatoriu complet
            finanțat prin capitalizare, în cazul în care deficitul a scăzut în mod semnificativ și continuu și a atins un
            nivel apropiat de cel al valorii de referință. Întrucât deficitul public general pe 2007 s-a situat sub
            valoarea de referință de 3%, recursul la acest articol nu este necesar.

RO                                                          5                                                               RO
 ---pagebreak---      3.       PROIECȚII PRIVIND DEFICITUL PE 2008 ȘI ÎN PERIOADA URMĂTOARE

     În conformitate cu previziunile din primăvara anului 2008 realizate de serviciile Comisiei, se
     anticipează continuarea reducerii deficitului efectiv în 2008 până la 2,0% din PIB, urmată de
     o creștere la 2,3% din PIB în 2009 (plecând de la ipoteza tradițională a menținerii acelorași
     politici), pe fondul unei tendințe de creștere a PIB-ului încă robustă, dar vizibil mai lentă și a
     încetinirii ritmului de creștere a numărului de locuri de muncă. Se așteaptă ca măsurile care au
     drept scop creșterea veniturilor și incluse în bugetul pe 2008, cum ar fi lărgirea bazei de
     impozitare în ceea ce privește impozitarea societăților și impozitul pe venitul persoanelor
     fizice și creșterea plafonului maxim al contribuțiilor sociale, să genereze în 2008 venituri
     suplimentare la nivelul a aproximativ ¼% din PIB. Scăderea încasărilor provocată de
     constituirea de stocuri de țigări din 2007 va fi probabil contrabalansată de crearea unor noi
     rezerve de țigări, motivată de o creștere mai moderată a accizelor planificată pentru sfârșitul
     anului 2008. În plus, este de așteptat ca deschiderea temporară a celui de-al doilea pilon al
     sistemului de pensii în prima jumătate din 2008, care va permite participanților actuali să
     părăsească acest pilon, în timp ce alți participanți vor avea posibilitatea de a intra, să aibă ca
     rezultat venituri excepționale de aproximativ 0,1% din PIB ca urmare a transferării
     economiilor acumulate în anii anteriori în cadrul celui de-al doilea pilon către pilonul finanțat
     prin impozitare (pay-as-you-go), în cazul în care cotizanții decid să plece. În ceea ce privește
     cheltuielile, se așteaptă creșterea considerabilă a subvențiilor pentru exploatațiile agricole.
     Principalul motiv al deteriorării preconizate pentru 2009 în previziunile din primăvară este o
     posibilă scădere de aproximativ ½% din PIB a veniturilor, din cauza anticipatei constituiri de
     noi rezerve de țigări în 2008.

     În vreme ce prognoza pentru 2008 este aproape de cea mai recentă țintă oficială, de 2% din
     PIB (fixată de Ministerul de Finanțe în februarie 2008 ca răspuns la avizul Consiliului cu
     privire la actualizarea din noiembrie 2007 a programului de convergență), prognoza pentru
     2009 se situează semnificativ peste cea mai recentă țintă națională, de 1,7% din PIB (fixată în
     aprilie 2008 în proiectul noii propuneri de buget), cifră care nu este încă susținută prin măsuri
     explicite.

     Se prognozează o creștere a deficitului structural între 2007 și 2008 de la aproximativ 2½% la
     aproape 2¾% din PIB, cifră care nu corespunde celei din Pactul de stabilitate și creștere, unde
     se precizează că, în ceea ce privește zona euro și statele membre participante la ERM II,
     ameliorarea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5% din PIB, ca element de
     referință, iar ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile. În
     2009, în ipoteza tradițională a menținerii acelorași politici, deficitul structural ar trebui să
     continue să se adâncească până la 3% din PIB ca urmare a reducerii veniturilor din cauza
     practicii de constituire de stocuri de țigări.

     Conform avizului Consiliului din februarie 200812 cu privire la actualizarea din noiembrie
     2007 a programului de convergență, strategia bugetară a programului pare insuficientă pentru
     a garanta îndeplinirea de către Slovacia, până la sfârșitul perioadei programului (2010), a
     obiectivului pe termen mediu (OTM), și anume un deficit structural apropiat de 1% din PIB,
     așa cum se prevede în program. În plus, Consiliul a concluzionat că modificarea soldului
     structural prevăzută pentru 2008 nu respectă prevederile pactului și ar trebui să fie, prin
     urmare, mai ambițioasă.

     12
            JO C 49, 22.2.2008, p. 44.

RO                                                   6                                                    RO
 ---pagebreak---      4.       EVOLUȚII ȘI PROGNOZE CU PRIVIRE LA DATORIE

     Rata datoriei a scăzut progresiv, de la 42,4% din PIB în 2003 la 29,4% din PIB în 2007, cu
     mult sub valoarea de referință de 60% din PIB, în principal datorită veniturilor obținute din
     privatizări. În conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2008, se estimează
     că ponderea datoriei publice brute se va menține stabilă pe perioada prognozată (în condițiile
     menținerii acelorași politici).

     5.       CONCLUZII

     Datele disponibile în mai 2004 indicau un deficit de 3,6% din PIB în 2003, preconizat să se
     mențină peste valoarea de referință în anii următori. Conform ultimelor date, deficitul public
     general s-a menținut sub 3% din PIB între anii 2003 și 2005, pentru a crește, în 2006, până la
     valoarea de 3,6% din PIB, în principal datorită unei creșteri substanțiale a cheltuielilor
     publice. Deficitul efectiv a scăzut din nou în 2007, ajungând la 2,2% din PIB. Soldul
     structural, adică soldul ajustat în funcție de variațiile ciclice, fără măsurile excepționale și alte
     măsuri temporare, s-a deteriorat în 2006 cu aproximativ 2% din PIB, remediindu-se însă în
     2007, când a scăzut din nou până la aproximativ ½% din PIB. În conformitate cu prognoza
     serviciilor Comisiei din primăvara 2008, se estimează că deficitul efectiv va scădea la 2,0%
     din PIB în 2008 și, în condițiile menținerii acelorași politici, va crește la 2,3% în 2009.
     Aceasta indică faptul că deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o manieră
     credibilă și durabilă.

     Datoria publică generală brută a scăzut de la 42,4% din PIB în 2003 la 29,4% în 2007, cu mult
     sub valoarea de referință de 60% din PIB. În conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei
     din primăvara 2008, se estimează că ponderea datoriei se va menține stabilă pe perioada
     prognozată (în condițiile menținerii acelorași politici).

     În urma unei evaluări globale, se constată că deficitul excesiv din Slovacia a fost corectat. În
     consecință, Comisia recomandă Consiliului abrogarea deciziei privind existența unui deficit
     excesiv în Slovacia.

RO                                                    7                                                      RO
 ---pagebreak---      Tabelul 2: Evoluții bugetare, 2003-2009
                                                    2003 2004 2005 2006 2007                  2008          2009
     % din PIB, dacă nu se precizează altfel                                             COM PC(2) COM(3) PC(2)
                                                                                -2,3          -1.8
     Soldul general al administrațiilor publice      -2,7   -2,4   -2,8    -3,6   -2,2    -2,0          -2,3
                                                                                (-2,0)        (-1.7)
     - Total venituri                                  37,4 35,4 35,3 33,5 34,7          34,3     33,0  33,8    31.8
     - Total cheltuieli                                40,2 37,8 38,1 37,2 36,9          36,3     35,3  36,1    33.7
       din care:    - cheltuieli cu dobânzile           2,5     2,2     1,7    1,5    1,4 1,4      1,4  1,4      1.5
                    - formarea de capital fix brut      2,6     2,4     2,1    2,2    1,9 1,9      1,8  1,9      1.4
     Costurile reformei pensiilor                       0,0     0,0     0,8    1,2    1,3 1,3      1,3  1,3      1.3
     Constituirea de stocuri de țigări (impact                 -0,1 0,3
                                                                                -0,4    n.a.
     net)                                               0,1                   -0,3 0,5        -0,1     n.a.
     Sold primar                                       -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8               -0,6     -0,9     -1,0    -0.3
     Măsuri excepționale și temporare                  -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1                  0,1      0,1      0,0     0.0
     Sold structural(1)                                -1,4 -1,4 -1,0 -3,1 -2,6               -2,8     -3,1     -3,1    -2.4
     Sold structural primar(1)                          1,1     0,8     0,8 -1,7 -1,2         -1,5     -1,7     -1,7    -0.9
     Datorie publică brută                             42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2                   30,8     29,7   30.5
     Pm        Creșterea reală a PIB (%)                4,8     5,2     6,6    8,5 10,4        7,0      6,8      6,2     5.8
     Pm        Deviația PIB                            -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9                 2,7      2,3      2,5     2.1
     (1)
                Sold (primar) ajustat în funcție de variațiile ciclice, fără măsurile excepționale și măsurile temporare.
     (2)
                Solduri ajustate ciclic și solduri structurale și deviații PIB exprimat în producție în conformitate cu
                programul, conform calculelor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor incluse în program.
     (3)
                Ipoteza menținerii acelorași politici.
     Surse: Prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2008 (COM) și actualizarea din noiembrie 2007 a
                programului de convergență (PC). (Între paranteze sunt prezentate ultimele ținte naționale, fixate în
                februarie și aprilie 2008).

RO                                                           8                                                            RO
 ---pagebreak---                                                 Recomandare de

                                         DECIZIE A CONSILIULUI

          de abrogare a Deciziei 2005/182/CE privind existența unui deficit excesiv în Slovacia

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 104
     alineatul (12),

     având în vedere recomandarea Comisiei,

     întrucât:

     (1)      Prin Decizia 2005/182/CE a Consiliului13, în urma unei recomandări a Comisiei în
              conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din tratat, s-a stabilit existența unui deficit
              excesiv în Slovacia. Consiliul a luat notă cu privire la valoarea de 3,6% a deficitului
              public general din 2003, valoare situată peste valoarea de referință de 3% stabilită în
              tratat.

     (2)      La 5 iulie 2004, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3
              alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
              accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv14, Consiliul a adresat
              Slovaciei o recomandare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în vederea soluționării
              situației de deficit excesiv până cel târziu în 2007. Recomandarea a fost făcută publică.

     (3)      În conformitate cu articolul 104 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind
              existența unui deficit excesiv se abrogă în măsura în care deficitul excesiv din statul
              membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

     (4)      În conformitate cu Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat
              la tratat, Comisia furnizează datele pentru implementarea procedurii. În aplicarea
              protocolului menționat, statele membre comunică date privind deficitele și datoriile
              publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv
              înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr.
              3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 privind aplicarea Protocolului privind
              procedura de deficit excesiv anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene15.

     13
              JO L 62, 9.3.2005, p. 16.
     14
              JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174,
              7.7.2005, p. 5).
     15
              JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005
              (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).

RO                                                       9                                                        RO
 ---pagebreak---      (5)   Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 8g
           alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93, în urma notificării primite din partea
           Slovaciei înainte de 1 aprilie 2008 și pe baza prognozei serviciilor Comisiei din
           primăvara 2008, se desprind următoarele concluzii:

            –     Datorită revizuirii datelor ulterior deciziei din 2004 a Consiliului cu privire la
                  existența unui deficit excesiv, deficitul public general s-a menținut sub
                  valoarea de 3% din PIB între anii 2003 și 2005. Deficitul a crescut în 2006
                  până la 3,6% din PIB și s-a redus în 2007 la 2,2% din PIB, valoare care se
                  situează sub valoarea de referință de 3% din PIB. Această valoare este
                  comparabilă cu ținta de 2,9% din PIB fixată în actualizarea din decembrie a
                  programului de convergență.

            –     Consolidarea fiscală a beneficiat de creșterea susținută a PIB-ului, de sporirea
                  numărului de locuri de muncă și de creșterea veniturilor, ceea ce a permis ca
                  raportul dintre cheltuieli și PIB să scadă mai rapid decât cel dintre venituri și
                  PIB. Raportul descrescător dintre cheltuieli și PIB a fost de asemenea indus de
                  restricții privind cheltuielile și de reformele în materie de cheltuieli, cum ar fi
                  restricții semnificative cu privire la ajutoarele sociale. Cu toate acestea,
                  conjunctura favorabilă și creșterea care au rezultat în urma reformelor
                  structurale nu au fost pe deplin exploatate în vederea consolidării fiscale. În
                  consecință, se estimează că deficitul structural (soldul ajustat în funcție de
                  variațiile ciclice, fără măsurile excepționale și alte măsuri temporare) a crescut
                  de la aproximativ 1½% din PIB în 2003 la aproximativ 3% din PIB în 2006,
                  reducându-se la aproximativ 2½% din PIB abia în 2007. O parte din
                  deteriorarea structurală poate fi atribuită introducerii, în 2005, a celui de-al
                  doilea pilon finanțat prin capitalizare în sistemul de pensii; ca rezultat, se
                  estimează că transferurile către acest pilon au crescut de la 0,8% din PIB în
                  2005 la 1,2% și 1,3% în 2006 și respectiv 2007. În plus, mărirea taxelor pe
                  țigări, precedată de constituirea de stocuri importante de țigări în diverse
                  puncte ale lanțului de distribuție au condus la modificări considerabile ale
                  veniturilor fiscale, care au avut drept rezultat venituri fiscale suplimentare în
                  2003, 2005 și 2007 și reduceri echivalente ale acestora în anii imediat următori.

            –     Pentru 2008, prognoza din primăvara 2008 a serviciilor Comisiei estimează că
                  deficitul efectiv va continua să scadă până la 2,0% din PIB, în special datorită
                  perspectivelor robuste de continuare a creșterii economice și datorită unor
                  măsuri destinate creșterii veniturilor, cum ar fi lărgirea bazei de impozitare a
                  societăților și a persoanelor fizice și creșterea plafonului maxim al
                  contribuțiilor sociale. Aceste proiecții corespund cu ținta oficială de 2,0% din
                  PIB fixată în februarie 2008. Pentru 2009, prognoza din primăvară estimează o
                  creștere a deficitului la 2,3% din PIB, în condițiile menținerii acelorași politici.
                  Aceasta indică faptul că deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o
                  manieră credibilă și durabilă. Se prevede o deteriorare a soldului structural în
                  2008 cu aproximativ ¼ puncte procentuale din PIB și, în condițiile menținerii
                  acelorași politici, cu aproximativ ¼ puncte procentuale și în 2009. Acest lucru
                  trebuie privit din perspectiva necesității de a înregistra progrese către obiectivul
                  pe termen mediu (OTM) privind poziția bugetară, care, în cazul Slovaciei,
                  înseamnă atingerea unui deficit structural mai mic de 1% din PIB.

RO                                                10                                                     RO
 ---pagebreak---               –     Datoria publică se menține cu mult sub valoarea de referință de 60% din PIB.
                    Aceasta a scăzut de la 42,4% din PIB în 2003 la 29,4% în 2007. În
                    conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2008, se
                    estimează că rata datoriei se va menține în linii mari stabilă pe perioada
                    prognozată (în condițiile menținerii acelorași politici).

     (6)    În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Slovacia a fost corectat și, în consecință,
            este necesară abrogarea Deciziei 2005/182/CE.

     ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

                                                Articolul 1

     În urma unei evaluări globale, s-a constatat că deficitul excesiv din Slovacia a fost corectat.

                                                Articolul 2

     Decizia 2005/182/CE se abrogă.

                                                Articolul 3

     Prezenta decizie se adresează Republicii Slovace.

     Adoptată la Bruxelles,

                                                   Pentru Consiliu
                                                   Președinte

RO                                                  11                                                 RO