               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2020
            COM(2020) 508 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat Strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Grecia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

               (2)Raportul de țară pentru Grecia din 2020
                  3
                a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019
                  4
               , măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Grecia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, dezechilibrele identificate se referă la nivelul ridicat al datoriei publice, ratele ridicate ale creditelor neperformante din bilanțurile băncilor și din sectorul extern, în contextul unui potențial de creștere economică încă scăzut și al unui nivel ridicat al șomajului.

               (3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare
                  5
                prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

               (4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

               (5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  6
               . Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca epidemia de COVID-19 să antreneze o recesiune economică gravă, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere, ci le permite statelor membre să se abată de la cerințele bugetare care sar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

               (6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a defini măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

               (7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

               (8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante
                  7
                pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și raționalizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Grecia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

               (9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Grecia din cauza specializării diferite a acestora, în special a regiunilor care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Astfel, există un risc considerabil ca pandemia să adâncească disparitățile regionale în Grecia, agravându-se tendința deja observată de accentuare a disparităților dintre capitală și, în special, regiunile insulare și cele de munte, care s-au intensificat și mai mult în timpul crizei financiare. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

               (10)La 30 aprilie 2020, Grecia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)În prezent, Grecia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

               (12)În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,5 % din PIB în 2019 la un deficit de 4,7 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 0,2 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 176,6 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 188,8 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Proiecțiile bugetare prezintă riscuri specifice țării, legate de litigiile nesoluționate și de obligațiile de serviciu public. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine ca urmare a pandemiei de COVID-19.

               (13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Grecia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezentau 5,4 % din PIB. Aceste măsuri includ un sprijin economic temporar pentru lucrătorii salariați, persoanele care desfășoară activități independente, întreprinderile individuale și anumite profesii liberale afectate de pandemie, plata avansurilor rambursabile pentru întreprinderile care au înregistrat o cifră de afaceri în scădere, plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru angajații ale căror contacte de muncă au fost suspendate, amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, inclusiv sisteme de plată în rate a impozitelor pe o perioadă de cel puțin trei luni pentru toate societățile, toți lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și toate persoanele cu venituri salariale afectate de pandemia de Coronavirus, o subvenționare a dobânzii la împrumuturile acordate întreprinderilor mici și mijlocii și cheltuieli mai ridicate în sectorul sănătății. În plus, Grecia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără furnizarea, prin intermediul Băncii Elene de Dezvoltare, a unei garanții în numerar pentru a sprijini împrumuturile bancare. Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor și ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Grecia sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19. Implementarea integrală a acestor măsuri, urmată, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, de reorientarea politicilor bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (14)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul bugetului general al Greciei va fi de 6,4 % din PIB în 2020 și de 2,1 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va fi de 196,4 % în 2020 și de 182,6 % în 2021.

               (15)La 20 mai 2020, Comisia a publicat un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Grecia a regulii privind datoria în 2019 și a încălcării planificate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, din analiză reiese că criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, este respectat, în timp ce criteriul privind deficitul nu este respectat.

               (16)În ceea ce privește pandemia de COVID-19 în Grecia, răspunsul prompt și asigurarea respectării restricțiilor par a fi demersuri eficace, având în vedere numărul relativ mic de cazuri de infectare confirmate până în prezent. Cu toate acestea, se preconizează că impactul economic al crizei generate de pandemia de COVID-19 va fi important, întrucât, față de alte state membre, Grecia se bazează în mare măsură pe sectorul turismului și pe cel al transporturilor. În sectorul turismului, Grecia ar putea pierde o mare parte a încasărilor față de 2019. Turismul reprezintă cel mai important export de servicii din economia Greciei, reprezentând 45 % din exporturile de servicii. Mai mult, se așteaptă ca sectorul transportului maritim, care reprezintă 40 % din exporturile de servicii, să fie, de asemenea, afectat de o scădere a cererii, pe fondul încetinirii ritmului în care se desfășoară comerțul mondial din cauza pandemiei. Se preconizează că măsurile de izolare, veniturile disponibile mai reduse și creșterea șomajului vor determina o scădere semnificativă a cererii interne.

               (17)Confruntată cu pandemia de COVID-19, Grecia și-a activat planul național de pandemie și a pus rapid în aplicare un set de măsuri fără precedent, inclusiv măsuri stricte de izolare și distanțare socială, în special a persoanelor suspectate de a fi avut vreun contact cu o persoană purtătoare a virusului. Autoritățile au adoptat o serie amplă de măsuri pentru a atenua impactul economic și social al acestei crize, în valoare de până la 10,5 % din PIB în 2020. Măsurile cuprind măsuri bugetare echivalente cu 5 % din PIB, cu un impact bugetar reprezentând 3,7 % din PIB, cărora li se adaugă amânări temporare la plata obligațiilor fiscale, reprezentând 1,9 % din PIB, precum și garanții în numerar pentru băncile comerciale, care ar putea conduce la acordarea de împrumuturi noi reprezentând 3,6 % din PIB. Sectorul de sănătate publică a beneficiat de un ajutor cu caracter excepțional în valoare de 273 milioane EUR, care va fi destinat, de exemplu, angajării unui număr suplimentar de 2 000 de persoane în domeniul asistenței medicale, achiziționării de echipamente și materiale medicale, precum și efectuării unei campanii sporite de depistare.

               (18)Pentru a gestiona în mod eficient pandemia de COVID-19, trebuie îmbunătățite capacitatea, accesibilitatea și reziliența sistemului de sănătate. Nivelul plăților directe pentru serviciile de sănătate private și al plăților informale – care sunt strâns legate de gestionarea ineficientă a spitalelor – este încă ridicat. Acest lucru duce la inegalități. Accesul la serviciile medicale rămâne o problemă, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală fiind printre cele mai ridicate din UE, cu diferențe mari în funcție de venituri și de statutul profesional. La stabilirea nivelului de coplată nu s-a ținut seama în mod suficient de criteriul mijloacelor de trai astfel încât grupurile vulnerabile să fie protejate. Acest lucru este agravat de oferta excedentară și, prin urmare, de supraconsumul de medicamente adesea excesiv de scumpe. Pentru a remedia această problemă, Grecia pune în prezent în aplicare o reformă ambițioasă a sistemului de asistență medicală primară pentru a oferi acces la servicii esențiale de calitate pe termen scurt, precum și un sistem cuprinzător bazat pe triaj pentru întreaga populație, pe termen lung. Primele indicii sugerează că acest lucru se dovedește a fi esențial pentru a proteja cetățenii și a limita răspândirea virusului, asigurându-se capacitatea deplină a sistemului de a trata pacienții în funcție de nevoile acestora. Nu s-a găsit încă o soluție durabilă pentru cheltuielile în materie de sănătate, sustenabilitatea bugetară fiind în mare parte asigurată de un sistem de recuperare supus unei presiuni în creștere din cauza măsurilor structurale insuficiente. În ciuda unor acțiuni încurajatoare întreprinse recent, nivelul achizițiilor efectuate centralizat este încă redus. În 2018, cheltuielile publice destinate sănătății au fost sub media UE, chiar și incluzându-se în calcul valoarea recuperării, de aproximativ 1 % din PIB. Sunt necesare o mai mare eficiență și resurse financiare suplimentare pentru a îmbunătăți eficacitatea, accesibilitatea și reziliența generală a sistemului de sănătate.

               (19)Trebuie luate măsuri pentru a se atenua impactul crizei generate de pandemia de COVID-19 asupra lucrătorilor și a întreprinderilor. Conform previziunilor Comisiei, se preconizează că rata șomajului va crește la 19,9 % în 2020 și va coborî la 16,8 % în 2021. Grecia a introdus deja o schemă temporară de reducere a costului forței de muncă pentru întreprinderile a căror activitate a fost suspendată sau grav afectată, protejând în același timp contractele de muncă și oferind sprijin pentru venit lucrătorilor afectați. Cu toate acestea, punerea în aplicare a unei scheme cuprinzătoare de șomaj tehnic ar oferi o soluție mai durabilă și mai flexibilă, iar autoritățile au luat măsuri în această direcție. O astfel de schemă ar permite întreprinderilor să reducă timpul de lucru într-un mod diferențiat, în funcție de gradul de restricționare a activității, și să mențină în același timp funcționarea industriilor, împiedicând ca disponibilizările temporare să devină structurale. Extinderea modalităților de lucru flexibile, cum ar fi munca la distanță, care au fost limitate până în prezent în Grecia în comparație cu alte state membre, ar contribui, de asemenea, la menținerea activității economice și a locurilor de muncă în timpul izolării și distanțării sociale.

               (20)Criza generată de pandemia de COVID-19 riscă să exacerbeze din nou situația socială a unei mari părți a populației și să sporească inegalitățile în ceea ce privește veniturile. Înainte de pandemie, proporția populației elene expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială era încă una dintre cele mai ridicate din UE, copiii și persoanele apte de muncă având un risc mai mare decât persoanele în vârstă. Sărăcia persoanelor încadrate în muncă, accesul la locuințe la prețuri accesibile și sărăcia energetică au constituit, de asemenea, preocupări semnificative. Pentru a atenua impactul crizei, va fi esențial să li se asigure un nivel adecvat de venituri de substituție tuturor lucrătorilor afectați și persoanelor care desfășoară o activitate independentă, în special celor care nu au acces la protecție socială. De asemenea, va fi important să li se acorde sprijin persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv persoanelor inactive și lucrătorilor nedeclarați, prin consolidarea rețelelor de securitate socială. Având în vedere că este probabil ca mai multe persoane să aibă nevoie de sistemele de siguranță de bază, va fi important să se îmbunătățească gradul de adecvare a sprijinului minim pentru venit. Accesul cuprinzător la serviciile sociale este necesar pentru grupurile cele mai defavorizate și vulnerabile, inclusiv pentru persoanele cu handicap, refugiați și solicitanții de azil. În plus, serviciile de îngrijire pe termen lung nu sunt suficient dezvoltate. Grecia ar trebui, de asemenea, să promoveze în continuare accesul la locuințe la prețuri accesibile, în special pentru gospodăriile expuse riscului de sărăcie, de exemplu prin introducerea unei scheme de asistență pentru proprietarii vulnerabili care au un credit ipotecar.

               (21)Criza generată de pandemia de COVID-19 a stopat evoluțiile pozitive ale pieței forței de muncă observate în ultimii ani, iar șomajul se preconizează că va crește din nou. Pentru a sprijini o redresare solidă a ocupării forței de muncă în perioada de după criză, Grecia trebuie să realizeze reforme pentru a spori eficacitatea politicilor de reinserție pe piața muncii, în special a programelor de formare. Va fi esențială creșterea capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă de a oferi un sprijin continuu și individualizat persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Grecia trebuie să acorde o atenție deosebită tinerilor și femeilor, categorii mai afectate de lipsa oportunităților de angajare. De asemenea, dialogul social poate fi îmbunătățit prin sprijinirea implicării active și semnificative a partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor, inclusiv în elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri de abordare a impactului crizei generate de pandemia de COVID-19. Guvernul ar trebui să își concentreze eforturile asupra îmbunătățirii competențelor de bază pentru toți. Abordarea problemei pe care o reprezintă rezultatele școlare slabe, perfecționarea învățământului profesional și tehnic și adoptarea la scară largă a învățării în rândul adulților vor fi esențiale. Pentru a reduce necorelarea competențelor și a accelera redresarea pieței forței de muncă, este esențial să se îmbunătățească relevanța educației și a formării pentru piața muncii.

               (22)Furnizarea unui sprijin durabil sub formă de lichidități, inclusiv capital circulant, întreprinderilor afectate – cu precădere întreprinderilor mici și mijlocii și microîntreprinderilor – în special prin împrumuturi și garanții, a constituit, pe bună dreptate, o prioritate a guvernului încă de la începutul răspunsului la epidemia de COVID-19. În temeiul cadrului temporar privind ajutoarele de stat, Grecia a introdus trei scheme de creștere a lichidității întreprinderilor, și anume: (i) o schemă de plăți în avans rambursabile; (ii) o schemă de garanții în numerar pentru acoperirea creditelor bancare și (iii) o schemă de subvenționare a dobânzii pentru împrumuturile în curs. Este important ca, în acest proces, sectorul bancar să își îndeplinească rolul de intermediar, cu sprijinul autorităților, pentru a menține fluxul de creditare necesar, pe baza evaluării adecvate a riscului de credit și a standardelor prudente de creditare, raportând în același timp cu precizie orice deteriorare a calității activelor. Sprijinirea capacității sectorului bancar de a oferi în timp util soluții de restructurare a datoriei debitorilor viabili afectați de criză va fi esențială pentru garantarea calității activelor, consolidându-se în același timp redresarea economică.

               (23)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Sporirea investițiilor care stimulează creșterea economică în sectoarele prioritare va avea un rol esențial în susținerea creșterii pe termen mai lung și în reducerea disparităților regionale. În 2019, nivelul de realizare a investițiilor publice a fost cu peste1 % din PIB mai mic decât ceea ce se planificase, menținându-se performanțele nesatisfăcătoare similare din anii precedenți. Autoritățile au început să abordeze această subexecuție în materie de investiții prin stabilirea unui „plan național de dezvoltare” pentru a consolida normele de reglementare a dezvoltării, gestionării, finanțării și punerii în aplicare a proiectelor sprijinite, precum și a unui plan de acțiune pentru îmbunătățirea previziunilor și monitorizarea investițiilor publice. Având în vedere rolul important pe care îl vor juca investițiile publice în relansarea redresării economice după criza provocată de pandemia de COVID-19, este esențial să se abordeze eventualele obstacole administrative și să se stabilească o rezervă de noi proiecte. Instituirea unui mecanism specific de pregătire a proiectelor ar putea îmbunătăți și accelera în continuare investițiile publice. O punere în aplicare mai eficientă a investițiilor publice ar stimula și mai mult creșterea din cauza efectului multiplicator. Grecia ar putea beneficia, de asemenea, de achiziții publice mai eficiente și mai durabile ca parte integrantă a eforturilor sale de a îmbunătăți și a raționaliza cheltuielile publice, precum și de a garanta un mediu de afaceri competitiv. Acest lucru ar necesita abordarea deficiențelor identificate, cum ar fi fenomenul persistent al numărului excesiv de mic de licitații, prin măsuri legislative și administrative adecvate.

               (24)Pentru relansarea economiei Greciei va fi nevoie, de asemenea, de găsirea unor soluții în cazul unor probleme vechi și valorificarea potențialelor oportunități din viitor. Printre sectoarele în care sunt necesare investiții semnificative se numără transporturile și logistica, în special transportul feroviar, siguranța rutieră și modernizarea nodurilor intermodale, precum și sectorul deșeurilor solide și al gestionării apelor reziduale urbane, domenii în care sunt necesare investiții durabile din punctul de vedere al protecției mediului. Transformarea Greciei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita, de asemenea, investiții publice și private importante, pe o perioadă mare. S-ar putea acorda prioritate investițiilor planificate, de exemplu proiectelor la scară mică în domeniul eficienței energetice, al renovării clădirilor și al proiectelor privind energia din surse regenerabile, acestea putând contribui la redresarea economică de după pandemia de COVID-19. Activitățile de pregătire a măsurilor de redresare pe termen mediu pot beneficia de investițiile prevăzute în planurile naționale privind energia și clima ale statelor membre, în listele de proiecte de interes comun și în planurile de dezvoltare a infrastructurii. Investițiile de acest tip ar putea include conexiuni transfrontaliere pentru importul și exportul de energie între state membre învecinate pentru a se asigura aprovizionarea durabilă cu energie a persoanelor și a întreprinderilor din Grecia, precum și măsuri care să asigure tranziția echitabilă a regiunilor cele mai afectate de planul ambițios al Greciei de a renunța la generarea de energie pe bază de lignit. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Grecia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară
                  8
               . Acest lucru i-ar permite Greciei să utilizeze acest fond în mod optim.

               (25)În pofida anumitor progrese înregistrate în anii precedenți, Grecia trebuie să își accelereze eforturile de îmbunătățire a performanței sale digitale, inclusiv prin implementarea de instrumente și servicii digitale în administrația publică, în justiție și la nivelul întreprinderilor. Menținerea ritmului de digitalizare și a câștigurilor obținute prin lansarea anumitor servicii digitale după izbucnirea pandemiei de COVID-19 va fi deosebit de importantă pentru administrația publică și pentru faza de recuperare. O abordare strategică privind accelerarea utilizării tehnologiilor digitale în toate sectoarele economice, inclusiv în administrația publică, precum și interoperabilitatea diferitelor sisteme informatice, în special a bazei de date privind supravegherea pieței, ar contribui la reducerea decalajelor în materie de productivitate față de țările din zona euro și ar ușura sarcina administrativă. Îmbunătățirea gradului de disponibilitate a rețelelor de foarte mare capacitate și adoptarea internetului ultrarapid sunt, de asemenea, prioritare. În ceea ce privește competențele digitale, Grecia rămâne sub media UE, întrucât, în 2019, numai 51 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 16 și 74 de ani aveau cel puțin competențe digitale de bază, comparativ cu media UE de 58 %. Perfecționarea competențelor digitale le va permite tuturor persoanelor din Grecia să se bucure de acces egal la serviciile electronice, va ajuta întreprinderile să utilizeze în mod eficace munca la distanță și instrumentele electronice și le va permite tuturor cursanților, indiferent că sunt de nivel școlar sau universitar ori urmează un curs de formare pentru adulți, să beneficieze pe deplin la ofertele de învățământ la distanță. Persoanele care provin din medii defavorizate, inclusiv refugiații și solicitanții de azil, precum și persoanele care locuiesc în zone îndepărtate sau în mediul rural ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită.

               (26)În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Activarea supravegherii consolidate pentru Grecia
                  9
                confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să continue să adopte măsuri pentru a aborda sursele sau potențialele surse de dezechilibre macroeconomice, punând în aplicare în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică robustă și durabilă. Grecia și-a luat angajamentul în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a continua toate reformele-cheie adoptate în cadrul programului până la finalizarea integrală a acestora. De asemenea, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsuri specifice legate de politicile bugetare și bugetar-structurale, asistența socială, stabilitatea financiară, piața forței de muncă și piața produselor, privatizare, funcționarea sistemului de justiție, administrația publică și lupta anticorupție. Aceste reforme structurale sunt din ce în ce mai importante pentru eforturile Greciei de a-și relansa economia. Punerea în aplicare și finalizarea cu succes a acestor reforme ar trebui să contribuie în mod semnificativ la sprijinirea creșterii economice a Greciei pe termen mediu și lung. Grecia face obiectul unei raportări trimestriale cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul supravegherii consolidate, iar un raport favorabil poate, pe o bază semestrială, să deschidă calea pentru aplicarea unor măsuri de reducere a datoriei în valoare de 0,7 % din PIB pe an. Deblocarea primelor două tranșe de măsuri de politică contingentă privind datoria, în valoare de 970 de milioane EUR și, respectiv, 767 de milioane EUR au fost convenite de Eurogrup în aprilie 2019 și, respectiv, în decembrie 2019. Cel de al șaselea raport privind supravegherea consolidată, care evaluează progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor sale, a fost publicat la 20 mai 2020.

               (27)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

               (28)În special, este esențial ca, în situația actuală, să se pună în continuare accentul pe restructurarea sistemului bancar pentru a se menține stabilitatea financiară și a se elibera capacități în sectorul bancar, astfel încât să se poată finanța redresarea economică. Sectorul bancar a devenit mai rezilient, ceea ce a condus la eliminarea controalelor asupra capitalului în septembrie 2019, dar riscurile moștenite și provocările existente rămân ridicate. Printre acestea se numără un stoc încă mare de credite neperformante, o poziție de capital care este în concordanță cu cerințele de capital, dar se confruntă cu o creștere a cererii de capital pe termen scurt, precum și o rentabilitate scăzută, dependentă de creșterea creditării. Ca urmare, băncile din Grecia sunt în mod special expuse la riscul de creștere a costurilor de finanțare și la o nouă deteriorare a calității activelor din cauza pandemiei de COVID-19. Măsuri precum promovarea unei funcționări neîntrerupte a pieței secundare pentru creditele neperformante, în paralel cu acordarea de noi împrumuturi și cu restructurarea creditelor viabile pe termen lung în conformitate cu standardele prudente de creditare, pot avea un rol-cheie în realizarea dublului obiectiv de atenuare a impactului epidemiei asupra calității activelor și de abordare a problemei legate de moștenirea creditelor neperformante. Punerea în aplicare a unei reforme a cadrului juridic care să permită executarea fără restricții a garanțiilor reale de la debitorii aflați în stare de nerambursare poate constitui un pas esențial în această direcție.

               (29)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Grecia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

               (30)Coordonarea strânsă dintre economiile care fac parte din uniunea economică și monetară este esențială pentru obținerea unei redresări rapide după impactul economic generat de pandemia de COVID-19. Grecia ar trebui, în calitate de stat membru a cărui monedă este euro – și ținând seama de orientările politice ale Eurogrupului – să se asigure că politicile sale rămân consecvente cu recomandările pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre din zona euro.

               (31)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Greciei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Greciei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Grecia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (32)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (33)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Prezentele recomandări iau în considerare necesitatea de a combate pandemia și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4,

               RECOMANDĂ ca, în 2020 și 2021, Grecia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În concordanță cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să pună în aplicare politici bugetare menite să realizeze poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, sporind, în același timp, investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate și să asigure un acces adecvat și egal la asistență medicală.

               2.Să atenueze impactul crizei asupra sectorului social și al ocupării forței de muncă, inclusiv prin punerea în aplicare a unor măsuri precum scheme de șomaj tehnic și asigurarea unui sprijin de activare eficace.

               3.Să ia rapid măsuri prin care să furnizeze lichidități, un flux continuu de credite și alte tipuri de finanțare a economiei, concentrându-se, cu accent special pe întreprinderile mici și mijlocii cele mai afectate de criză. Să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să își concentreze investițiile pe tranziția verde și cea digitală, în special asupra transportului sigur și durabil și asupra logisticii, a producției și utilizării curate și eficiente a energiei, a infrastructurii de mediu și a infrastructurii și competențelor digitale de mare capacitate. Să îmbunătățească eficacitatea și digitalizarea administrației publice și să promoveze transformarea digitală a întreprinderilor.

               4.Să continue și să finalizeze reformele în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a relansa o redresare economică durabilă, după reducerea treptată a constrângerilor ocazionate de izbucnirea pandemiei de COVID-19.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5) și Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

                     (8)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 507 final 2.

                     (9)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei din 11 iulie 2018 cu privire la activarea unei supravegheri mai stricte pentru Grecia, JO L 211, 22.8.2018, p. 1, și Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/338 a Comisiei din 20 februarie 2019 privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia, JO L 60, 28.2.2019, p. 17.

                     (10)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 25.9.2020
            COM(2020) 582 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu guvernul Republicii Liberia
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  Comisia propune negocierea unui nou protocol care să răspundă posibilităților și necesităților reale ale flotei statelor membre și să respecte dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului și concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

                  Uniunea Europeană și guvernul Republicii Liberia au încheiat un acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS)
                     1
                   intrat în vigoare la 9 decembrie 2015
                     2
                  . Protocolul de punere în aplicare a acestuia va expira la 8 decembrie 2020. Acest protocol stabilește posibilitățile de pescuit acordate flotei Uniunii și contribuția financiară corespunzătoare plătită de Uniune și de armatori.

                  Protocolul prevede plata sumei de 357 500 EUR pentru primul an, de 325 000 EUR pentru al doilea, al treilea și al patrulea an și de 292 500 EUR pentru al cincilea an, din bugetul UE drept compensație financiară pentru acces, pentru un tonaj de referință de 6 500 t/an. În plus, armatorii din UE plătesc taxe de autorizare pe baza prețurilor stabilite în protocol pentru cota alocată. Pe lângă aceasta, o sumă de 1 625 000 EUR provenită tot de la bugetul UE este plătită pentru a sprijini politica sectorială în domeniul pescuitului din Republica Liberia pe întreaga durată de cinci ani a protocolului.

               APPS cu Republica Liberia prevede posibilități de pescuit care vizează tonul și speciile mari migratoare pentru nave ale UE provenind din două state membre (Spania și Franța). APPS încheiat cu Republica Liberia face parte dintr-o vastă rețea de APPS bilaterale încheiate în Africa Centrală și de Vest, și anume cu Maroc, Mauritania, Senegal, Cabo Verde, Gambia, Côte d’Ivoire și São Tomé și Principe.

               APPS contribuie la promovarea obiectivelor PCP la nivel internațional, asigurând faptul că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde ca cele aplicabile în temeiul legislației Uniunii. În plus, APPS favorizează cooperarea științifică dintre UE și partenerii săi, promovează transparența și sustenabilitatea pentru o mai bună gestionare a resurselor piscicole. APPS încurajează guvernanța prin sprijinirea monitorizării, a controlului și a supravegherii activităților flotelor naționale și străine și furnizarea de fonduri pentru combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și contribuie la dezvoltarea durabilă a sectorului local al pescuitului.

               APPS consolidează poziția Uniunii Europene în calitate de membră a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), organismul instituit în temeiul dreptului internațional pentru conservarea și gestionarea speciilor mari migratoare din regiune.

                  •
                        Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

                  Negocierea unui nou protocol cu Republica Liberia este în concordanță cu acțiunea externă a UE în ceea ce privește țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), în special cu obiectivele Uniunii referitoare la respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

                  Temeiul juridic al deciziei este constituit de articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), din partea a cincea (Acțiunea externă a Uniunii) titlul V (Acordurile internaționale), care stabilește procedura pentru negocierea și încheierea de acorduri între UE și țări terțe.

               •Subsidiaritatea (pentru competență neexclusivă)

                  Nu se aplică; competență exclusivă.

               •Proporționalitate

                  Decizia este proporțională cu obiectivul.

               •Alegerea instrumentului

                  Instrumentul este prevăzut la articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE.

               3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  În 2019-2020, Comisia a efectuat o evaluare ex-post a actualului protocol la APPS dintre UE și Liberia, precum și o evaluare ex-ante a unei eventuale reînnoiri a protocolului. Concluziile evaluării sunt prezentate într-un document de lucru separat al serviciilor Comisiei
                     3
                  .

                  Evaluarea a concluzionat că industria pescuitului din UE (specii de ton) este foarte interesată să își desfășoare activitatea în zona de pescuit a Liberiei și că reînnoirea protocolului este în mod clar opțiunea preferată. În cazul în care acesta nu ar fi reînnoit, UE ar fi privată de un instrument capabil să răspundă nevoilor diferitelor părți interesate și propriilor sale nevoi în ceea ce privește consolidarea guvernanței globale a oceanelor în Oceanul Atlantic de Est prin intermediul cadrului multilateral al ICCAT.

                  Pentru Liberia, intervenția UE adaugă valoare oferind o securitate multianuală a veniturilor bugetare, o platformă oficială pentru dialogul sectorial și schimburi directe cu UE în ceea ce privește cooperarea, precum și un cadru pentru monitorizarea și controlul în comun al activităților UE. APPS contribuie la promovarea practicilor de pescuit responsabile și oferă acces la o linie bugetară specifică (sprijin sectorial) dedicată sprijinului financiar pentru punerea în aplicare a politicii naționale în domeniul pescuitului de către Liberia.

               •Consultări cu părțile interesate

                  În cadrul evaluării au fost consultate state membre, reprezentanți ai industriei, organizații internaționale ale societății civile, precum și administrația pescuitului și societatea civilă din Liberia. Au avut loc consultări și în cadrul Consiliului consultativ pentru flota de lungă distanță.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

                  Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil conține o clauză privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Implicațiile bugetare legate de noul protocol vizează plata către Liberia a unei contribuții financiare compatibile cu actualul cadru financiar multianual (CFM), în special cu alocările la linia bugetară
                     4
                   aferentă acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil. Cuantumurile anuale ale angajamentelor și plăților sunt stabilite în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv linia de rezervă pentru propunerile care nu au intrat în vigoare la începutul anului.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

               La 23 mai 2017, Republica Liberia a fost notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat prin Decizia 2017/C 169/12 a Comisiei
                  5
               , în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. Negocierile pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Liberia vor începe numai după ce se anulează Decizia 2017/C 169/12 a Comisiei.

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  Comisia recomandă următoarele:

                  - Consiliul să autorizeze Comisia să deschidă și să poarte negocieri în vederea încheierii unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Liberia;

                  - Comisia să fie desemnată drept negociator al UE în această privință;

                  - Comisia să poarte aceste negocieri în consultare cu un comitet special în temeiul dispozițiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene;

                  - Consiliul să aprobe directivele de negociere anexate prezentei recomandări.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu guvernul Republicii Liberia

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Se impune deschiderea de negocieri în vederea încheierii unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și guvernul Republicii Liberia
                  6
               .

               (2)La 23 mai 2017, Republica Liberia a fost notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat prin Decizia 2017/C 169/12 a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. Negocierile pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Liberia vor începe numai după ce se anulează Decizia 2017/C 169/12 a Comisiei
                  7
               ,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, un nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu guvernul Republicii Liberia.

               Comisia deschide aceste negocieri după anularea Deciziei 2017/C 169/12.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu Grupul de lucru al Consiliului pentru politica externă privind pescuitul.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 177, 1.7.2016

                     (2)

                        JO L 328, 12.12.2015, p. 3-43

                     (3)

                        SWD(2020)196

                     (4)

                        A se vedea capitolul 40 (linia de rezervă 40 02 41) în conformitate cu acordul interinstituțional privind CFM (2013/C 373/01).

                     (5)

                        (2017/C 169/12), JO 169/11, 30.5.2017, p. 11-16

                     (6)

                        Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Liberia(JO L 328, 12.12.2015, p. 3)

                     (7)

                        Decizia Comisiei 2017/C 169/12 din 23 mai 2017 de notificare a Republicii Liberia cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO C 169, 30.5.2017, p.11).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 25.9.2020
            COM(2020) 582 final
            ANEXĂ
            la Recomandarea de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii de negocieri privind un protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și guvernul Republicii Liberia
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               ANEXĂ

               Directive de negociere a unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și guvernul Liberiei

               Obiectivul negocierilor este încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și guvernul Republicii Liberia în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  1
                și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012
                  2
                cu privire la Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului
                  3
               .

               Pentru ca acest nou protocol să asigure promovarea pescuitului sustenabil și responsabil, obiectivele de negociere ale Comisiei trebuie să se bazeze pe următoarele aspecte:

               ·asigurarea accesului la zona de pescuit a Republicii Liberia și a autorizațiilor necesare navelor flotei Uniunii pentru a desfășura activități de pescuit în zona menționată;

               ·luarea în considerare, în mod adecvat, a celor mai bune avize științifice disponibile și a planurilor de gestionare relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), pentru a asigura și a îmbunătăți caracterul sustenabil din perspectiva mediului al activităților de pescuit, care vizează exclusiv resursele excedentare disponibile, ținând cont de capacitatea de pescuit a flotei locale și acordând în același timp o atenție specială caracterului partajat al stocurilor în cauză;

               ·obținerea unei cote adecvate din resursele piscicole, care să corespundă intereselor flotelor Uniunii, atunci când resursele respective prezintă interes și pentru alte flote străine;

               ·asigurarea faptului că accesul la resursele piscicole se bazează pe activitatea anterioară și pe activitatea viitoare preconizată a flotei Uniunii în regiune, ținând seama de cele mai actualizate și mai bune evaluări științifice disponibile;

               ·continuarea dialogului în vederea consolidării politicii sectoriale, pentru a încuraja punerea în aplicare a unei politici de pescuit responsabile din punct de vedere social și al mediului, în legătură cu obiectivele de dezvoltare ale țării - în special în ceea ce privește guvernanța, urmărirea, controlul și monitorizarea activităților de pescuit și avizele științifice - și luarea în considerare a mijloacelor de subzistență și a intereselor comunităților locale de pescari;

               ·includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului, a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor și a principiilor democratice;

               Protocolul trebuie să definească îndeosebi:

               –posibilitățile de pescuit, pe categorii, care urmează să fie acordate navelor Uniunii Europene;

               –compensația financiară și condițiile de plată a acesteia și

               –mecanismele de implementare a sprijinului sectorial.

               La 23 mai 2017, Republica Liberia a fost notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat prin Decizia 2017/C 169/12 a Comisiei
                  4
               , în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. Negocierile pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Liberia, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, vor începe numai după ce Decizia 2017/C 169/12 a Comisiei este anulată.

                     (1)

                        Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

                     (2)

                        https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Reforma politicii în domeniul pescuitului /*COM(2011) 0417 final */.

                     (4)

                        (2017/C 169/12), JO 169/11, 30.5.2017, p. 11-16


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 25.1.2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020)697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor pe tema unui acord între Uniunea Europeană și Mongolia privind indicațiile geografice

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Comisia propune negocierea unui acord bilateral privind indicațiile geografice între Uniunea Europeană (UE) și Mongolia.

               1.CONTEXTUL RECOMANDĂRII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Protecția indicațiilor geografice ale UE la nivel internațional este un element esențial al politicii comerciale a Uniunii. UE negociază pentru a proteja indicațiile geografice europene fie prin acorduri comerciale, fie prin acorduri specifice „de sine stătătoare”.

               UE, statele sale membre și Mongolia sunt semnatare ale Acordului-cadru de parteneriat și cooperare (APC), care a intrat în vigoare la 1 noiembrie 2017. Articolul 27 alineatul (1) din APC, referitor la protecția drepturilor de proprietate intelectuală, prevede că părțile convin să încheie cât mai curând posibil un acord bilateral privind indicațiile geografice.

               Indicațiile geografice sunt cunoscute și bine stabilite în Mongolia, unde sunt în prezent înregistrate la nivel național, printr-o lege specifică, 20 de indicații geografice. Reputația țării în ceea ce privește produsele tradiționale este o ocazie de a obține beneficii economice substanțiale din utilizarea indicațiilor geografice.

               Această inițiativă implementează obligația de a încheia un acord bilateral privind indicațiile geografice, stabilită în Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Mongolia.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

               Încheierea Acordului privind indicațiile geografice cu Mongolia se încadrează în strategia globală a Uniunii de promovare a politicii UE privind indicațiile geografice. Inițiativa urmărește să asigure un nivel ridicat de protecție directă pentru listele scurte de indicații geografice ale UE în Mongolia și pentru indicațiile geografice mongole în UE. Inițiativa le va oferi un avantaj competitiv producătorilor de produse cu indicații geografice. În special, micii producători din Mongolia vor dobândi acces mai larg la vasta piață a UE. UE dispune de competență exclusivă în ceea ce privește indicațiile geografice pentru protejarea produselor agricole din întreaga UE, cum ar fi produsele alimentare, vinurile aromatizate, vinurile și băuturile spirtoase, însă în prezent nu există un sistem de protecție la nivelul Uniunii pentru indicațiile geografice neagricole.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Negocierea unui acord bilateral privind indicațiile geografice cu Mongolia este în concordanță cu acțiunile externe ale UE și în special cu obiectivele Uniunii privind strategia UE de promovare a politicii privind indicațiile geografice.

               2.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •
                     Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •
                     Consultări cu părțile interesate

                  Nu se aplică.

               •
                     Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •
                     Evaluarea impactului

                  Nu a fost efectuată nicio evaluare a impactului pentru această inițiativă, deoarece nu există opțiuni de politică alternative. Fără a aduce atingere posibilității ca Mongolia să adere în viitor la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice, la care UE este membră, în prezent opțiunea de politică cea mai adecvată pentru a atinge obiectivul stabilit și a pune în aplicare APC este un acord între UE și Mongolia privind indicațiile geografice. Foaia de parcurs pentru „Acordul UE-Mongolia privind indicațiile geografice” a fost publicată la 11 iunie 2019
                     1
                  .

               •
                     Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •
                     Drepturile fundamentale

                  Nu se aplică.

               3.ELEMENTELE JURIDICE ALE RECOMANDĂRII

               •Temei juridic

                  Această inițiativă intră în sfera competenței exclusive a UE în temeiul articolului 207 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), deoarece face parte din politica comercială comună, care se referă, printre altele, la „aspectele comerciale ale proprietății intelectuale”, printre care figurează indicațiile geografice.

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

                  Nu se aplică - competență exclusivă.

               •Proporționalitate

                  Decizia este proporțională cu obiectivul.

               •Alegerea instrumentului

                  Instrumentul este prevăzut la articolul 218 din TFUE.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  Acordul nu va avea niciun impact direct asupra bugetului UE.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

                  Se așteaptă ca negocierile să fie deschise în al doilea trimestru al anului 2021.

               •Documentele explicative (în cazul directivelor)

                  Nu se aplică.

               •Explicații detaliate cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

                  Comisia recomandă următoarele:

                  - Consiliul să autorizeze Comisia să deschidă și să desfășoare negocieri pentru un acord bilateral privind indicațiile geografice între Uniunea Europeană (UE) și Mongolia;

                  - Comisia să fie desemnată drept negociator al UE în această privință;

                  - Consiliul să aprobe directivele de negociere anexate la prezenta recomandare.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor pe tema unui acord între Uniunea Europeană și Mongolia privind indicațiile geografice

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Uniunea Europeană, statele sale membre și Mongolia sunt semnatare ale Acordului‑cadru de parteneriat și cooperare
                  2
                (APC), care a intrat în vigoare la 1 noiembrie 2017.

               (2)Articolul 27 alineatul (1) din APC prevede că părțile convin să încheie cât mai curând posibil un acord bilateral privind indicațiile geografice. Încheierea unui acord bilateral privind indicațiile geografice, astfel cum este prevăzut în APC, constituie așadar implementarea acestei obligații,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze cu Mongolia, în numele Uniunii, un acord internațional privind indicațiile geografice.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu [a se completa de către Consiliu numele comitetului special].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles, 25.1.2021

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11824-EU-Mongolia-agreement-on-protection-of-geographical-indications

                     (2)

                        Acord-cadru de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Mongolia, pe de altă parte (JO L 326, 9.12.2017, p. 7).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 25.1.2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020)697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor pe tema unui acord între Uniunea Europeană și Mongolia privind indicațiile geografice

               ANEXĂ

               DIRECTIVE DE NEGOCIERE A UNUI ACORD ÎNTRE Uniunea Europeană și Mongolia privind indicațiile geografice

               A. NATURA ȘI DOMENIUL DE APLICARE AL ACORDULUI

               Acordul trebuie să conțină exclusiv dispoziții privind indicațiile geografice pentru produsele agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate.

               B. CONȚINUTUL PROPUS AL ACORDULUI

               Acordul trebuie să completeze și să aibă ca bază Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), depășind prevederile actuale ale TRIPS și vizând asigurarea unui nivel mai ridicat, mai adecvat și mai eficient de protecție și de respectare a drepturilor în materie de indicații geografice. Acordul trebuie să urmărească îmbunătățirea eficacității aplicării drepturilor în materie de indicații geografice, inclusiv în mediul digital și la frontieră (inclusiv în ceea ce privește exporturile).

               Acordul trebuie să instituie mecanisme de cooperare adecvate între părți pentru a sprijini punerea sa în aplicare, precum și un dialog periodic cu privire la indicațiile geografice pentru a promova schimbul de informații cu privire la progresele legislative ale părților, schimbul de experiență în materie de aplicare a legii și consultările cu țările terțe.

               Acordul trebuie să prevadă protecție directă și recunoaștere efectivă prin stabilirea unei liste de indicații geografice (vinuri, băuturi spirtoase, produse agricole și produse alimentare), la un nivel ridicat de protecție pe baza articolului 23 din TRIPS, inclusiv împotriva evocării, precum și măsuri consolidate de asigurare a respectării reglementărilor (inclusiv măsuri administrative), coexistența cu mărci anterioare de bună-credință, protecție împotriva caracterului generic ulterior și dispoziții privind adăugarea de noi indicații geografice. Este necesar ca aspectele legate de drepturile individuale anterioare, de exemplu cele legate de soiurile de plante, de mărci, de utilizări generice sau de alte utilizări anterioare legitime, să fie abordate cu scopul de a soluționa conflictele existente în mod echitabil și satisfăcător.

               Toate indicațiile geografice enumerate în acord trebuie să fie efectiv protejate începând cu data intrării în vigoare a acordului.

               Dispoziție instituțională

               Acordul trebuie să instituie un comitet mixt care să monitorizeze punerea în aplicare a acordului.

               Versiuni lingvistice autentice

               Acordul, care trebuie să fie autentic în egală măsură în toate limbile oficiale ale UE, trebuie să includă o clauză lingvistică în acest sens.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 518 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2019. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 21 martie 2019. De asemenea, la data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Malta printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 21 martie 2019. La 9 aprilie 2019, Consiliul a adoptat Recomandarea privind politica economică a zonei euro („Recomandarea pentru zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Malta ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a Recomandării pentru zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos.

               (3)Raportul de țară pentru Malta din 2019
                  2
                a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 16 aprilie 2019, Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019, iar la 30 aprilie 2019 și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a oferit detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  4
               .

               (6)În prezent, Malta face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2019, guvernul prevede o scădere a excedentului total de la 2 % din PIB în 2018 la 0,9 % din PIB în 2019, urmată de o creștere marginală, până la 1,0 % din PIB în 2020, și de o creștere suplimentară, până la 1,1 % din PIB în 2021 și 2022. Pe baza soldului structural recalculat
                  5
               , se va depăși în continuare, pe toată durata programului, obiectivul bugetar pe termen mediu: un buget echilibrat în termeni structurali. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB se va menține sub valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și că aceasta va scădea treptat de la 46 % din PIB în 2018 la aproximativ 33 % în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,6 % din PIB în 2019 și de 0,8 % din PIB în 2020, situându-se peste obiectivul bugetar pe termen mediu. În ansamblu, Consiliul estimează că Malta va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019 și în 2020. În același timp, evoluția cheltuielilor ar trebui să fie monitorizată cu atenție pe termen scurt și mediu, în special având în vedere eventualele riscuri viitoare pentru soliditatea veniturilor.

               (7)Creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației reprezintă un risc pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Se preconizează că cheltuielile publice legate de îmbătrânirea populației în cadrul sistemelor de pensii și de sănătate vor crește semnificativ în comparație cu alte țări ale UE, ceea ce indică un risc de creștere a datoriei pe termen lung. O serie de măsuri vizează creșterea gradului de adecvare al pensiilor și prin consolidarea stimulentelor care încurajează contribuția la pensiile private și la pensiile ocupaționale voluntare. Eforturile în curs au contribuit la creșterea ofertei de forță de muncă și la prelungirea vieții profesionale, având un impact pozitiv asupra ratelor de ocupare a forței de muncă pentru femei și pentru lucrătorii în vârstă. În 2018, guvernul a efectuat ajustări pentru a include contribuțiile acordate după vârsta de pensionare și a permis lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă și pensionarilor cu vârste de sub 65 de ani care lucrează cu fracțiune de normă să plătească contribuții proporționale cu veniturile lor, promovând astfel o viață profesională mai îndelungată. Cu toate acestea, vârsta legală de pensionare, care crește treptat de la nivelul actual de 62 de ani, urmează să rămână neschimbată, la 65 de ani, după 2027, în pofida unei creșteri suplimentare preconizate a speranței de viață. Se așteaptă ca Grupul pentru strategia privind pensiile, instituit în 2018, să publice, până în decembrie 2020, un raport care va prezenta recomandări pentru îmbunătățirea gradului de adecvare al sistemului de pensii și a sustenabilității acestuia. În ceea ce privește asistența medicală, sunt în curs de punere în aplicare măsuri de descentralizare a serviciilor dinspre spitale către asistența medicală primară și de îmbunătățire a prestării de servicii de îngrijire pe termen lung. Planurile actuale de extindere a capacității asistenței medicale ambulatorii în spitalele publice pot contribui la reducerea timpului îndelungat de așteptare pentru anumite specializări. Cu toate acestea, până în prezent nu au fost utilizate pe deplin alte măsuri de reducere a trimiterilor inutile la specialiști și de redirecționare a utilizării inadecvate a asistenței de urgență către serviciile ambulatorii, ceea ce a împiedicat astfel îmbunătățirea eficienței sistemului. În vederea descentralizării serviciilor dinspre spitale către nivelul asistenței medicale primare, este în curs de punere în aplicare un nou concept pentru centrele de asistență medicală primară și investiții, care vizează extinderea treptată a utilizării serviciilor de e-sănătate. În perioada 2017-2018 au fost introduse noi tipuri de servicii de îngrijire comunitară și de servicii de îngrijire la domiciliu fapt care reflectă cererea tot mai mare de servicii de îngrijire pe termen lung. În ciuda potențialului lor, impactul măsurilor din domeniul pensiilor și al asistenței medicale asupra sustenabilității finanțelor publice nu s-a concretizat până în prezent.

               (8)În ultimul deceniu, Malta a cunoscut o orientare accentuată către sectorul serviciilor, cu un accent puternic pe domenii de interes internațional, cum ar fi serviciile financiare, turismul și jocurile de noroc la distanță. Extinderea sectorului serviciilor a contribuit la stimularea creșterii economice și la dezvoltarea unui important excedent de cont curent. În același timp, dependența tot mai mare de sectoare considerate a fi vulnerabile la riscuri care amenință integritatea financiară creează provocări pentru cadrul de guvernanță, exercitând presiuni asupra capacității de supraveghere și de asigurare a aplicării legislației. În special, având în vedere dimensiunea sectorului financiar și a sectorului jocurilor de noroc, eforturile de a atrage operatori de criptomonede necesită o aplicare eficace a măsurilor de combatere a spălării banilor. Creșterea recentă a resurselor umane și financiare ale Unității de analiză a informațiilor financiare, precum și consolidarea procedurilor și proceselor acesteia sunt măsuri pozitive în acest sens. Deficiențele în materie de guvernanță, în special în ceea ce privește combaterea corupției, ar putea, de asemenea, afecta negativ mediul de afaceri și investițiile. În special, există un risc de conflict de interese la diferite niveluri de guvernare. Mai mult, unitatea pentru infracțiuni economice din cadrul poliției nu dispune în prezent de personal suficient. În acest context, este important să se creeze un cadru legislativ consolidat, care să fie pus în aplicare în timp util și cu rigurozitate. Îmbunătățirea cadrului de guvernanță și asigurarea unei puneri în aplicare efective reprezintă un element esențial pentru menținerea atractivității Maltei și pentru protejarea economiei de riscurile reputaționale.

               (9)Sectorul asigurărilor este expus unor riscuri de supraveghere pasivă; pentru atenuarea acestora, cooperarea dintre autoritățile de supraveghere interne și cele externe este esențială. Spre deosebire de sectorul bancar, supravegherea filialelor din sectorul asigurărilor face obiectul supravegherii la domiciliu, și anume societățile de asigurare care sunt înregistrate în Malta și desfășoară activități în alte țări se află sub supravegherea directă a autorității de reglementare malteze. Cu toate acestea, capacitatea de supraveghere nu a fost consolidată suficient, până în prezent. În plus, complexitatea modelelor de afaceri și a produselor din domeniul asigurărilor și existența unui apetit ridicat pentru crearea unor entități de asigurări specializate și extinderea acestora necesită o supraveghere strictă.

               (10)Reformele care vizează îmbunătățirea în continuare a independenței sistemului judiciar și de justiție sunt în curs. Printre acestea se numără, în special, instituirea unui nou serviciu de urmărire penală, independent de procurorul general și de poliție, astfel cum a recomandat și Comisia pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția) a Consiliului Europei într-un aviz privind Malta, adoptat în decembrie 2018. În plus, existența unui cadru de guvernanță consolidat, inclusiv a unei executări judiciare efective și a unei combateri eficace a corupției, este o condiție prealabilă pentru valorificarea tuturor beneficiilor investițiilor.

               (11)Proporția de întreprinderi inovatoare este în continuare redusă. Performanța în materie de cercetare și inovare trebuie să fie consolidată prin intermediul specializării inteligente, astfel încât aceasta să contribuie la creșterea productivității. Malta nu a început încă formularea unei strategii coerente, cuprinzătoare și pe termen lung privind competitivitatea, care să permită avansarea economiei interne în lanțul valoric. Având în vedere specializarea Maltei în serviciile cu creștere rapidă și aspirațiile sale legate de tehnologia blockchain, este esențial să se investească și mai mult în capacitatea administrativă și de supraveghere. În plus, creșterea performanței în materie de inovare a Maltei va necesita investiții suplimentare în active necorporale, inclusiv în cercetare și dezvoltare, abordarea deficitelor și a lacunelor în materie de competențe și facilitarea legăturilor dintre știință și mediul de afaceri, toate în cadrul unei guvernanțe mai eficace a sistemului de cercetare și inovare.

               (12)Malta trebuie să promoveze trecerea la o economie mai durabilă și mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, de exemplu prin investiții în potențialul neexploatat privind eficiența energetică și sursele regenerabile de energie, ciclul de gestionare a apei, gestionarea deșeurilor, abordarea problemei emisiilor tot mai mari generate de sistemele de climatizare, combaterea schimbărilor climatice și o mobilitate durabilă care va reduce emisiile provenite din transportul rutier. Având în vedere numărul limitat de alternative, în ceea ce privește transportul și naveta, la deplasarea cu autoturismul, precum și gradul ridicat de pătrundere a autoturismelor, congestionarea rutieră este unul dintre punctele cele mai slabe ale mediului de afaceri din Malta și rămâne o provocare majoră. În plus, emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut în ultimii 5 ani. Ponderea energiei din surse regenerabile în mixul energetic a crescut la 7,2 % în 2017, cu puțin peste nivelul traiectoriei indicative de 6,5 % pentru 2017-2018. Cu toate acestea, consumul final de energie al Maltei este în continuă creștere. Sunt necesare investiții suplimentare în toate sectoarele, pe termen scurt, în vederea îndeplinirii obiectivelor naționale pentru 2020 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică. Ar trebui puse în aplicare măsuri de finanțare sau de sprijin pentru cercetare și dezvoltare în vederea conceperii unor tehnologii noi/îmbunătățite care să abordeze problemele de mediu și schimbările climatice. Costurile sociale și de mediu ale exploziei pieței imobiliare necesită o monitorizare mai atentă. Pentru a limita impactul asupra mediului al eliminării deșeurilor din construcții, ar trebui ca aceasta să fie supusă principiilor economiei circulare. Trebuie să se acorde atenție consecințelor economice și sociale ale creșterii costului locuințelor.

               (13)Rata de ocupare a forței de muncă în Malta, care în prezent este peste media UE, continuă să crească. În acest domeniu, o atenție deosebită ar putea fi acordată persoanelor cu handicap. Disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă rămâne cea mai ridicată din UE, iar participarea femeilor pe piața forței de muncă scade puternic începând cu vârsta de treizeci și cinci de ani, în mare parte din cauza responsabilităților de îngrijire pe care acestea le au. Un sprijin mai mare pe piața forței de muncă pentru persoanele șomere care asigură servicii informale de îngrijire ar putea reduce această disparitate. Dependența din ce în ce mai mare de forța de muncă străină pentru a aborda deficitul de forță de muncă și de competențe creează provocări sociale și de sustenabilitate. Inițiativele de politică în domeniul pieței forței de muncă, al competențelor și al incluziunii sociale ar putea beneficia de pe urma unei mai bune monitorizări și evaluări.

               (14)Malta investește sume relativ ridicate în educație și formare, dar acest lucru nu se reflectă încă în rezultate mai bune pentru toți cetățenii. Strategia de investiții ar beneficia de pe urma acordării unei atenții sporite corectării dezavantajelor sociale, pentru a fi în conformitate cu principiul privind calitatea și educația favorabilă incluziunii al Pilonului social. În ciuda măsurilor de combatere a părăsirii timpurii a școlii, rata de părăsire timpurie a şcolii este în continuare una dintre cele mai ridicate din UE. Măsurile recente urmăresc, de asemenea, îmbunătățirea caracterului favorabil incluziunii al învățământului terțiar, dar rata de absolvire la acest nivel rămâne sub media UE și are drept rezultat provocări în materie de competențe. Participarea la învățarea în rândul adulților este în creștere, dar este în continuare redusă pentru persoanele cu un nivel scăzut de calificare și pentru persoanele inactive.

               (15)Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru ca sistemele fiscale să devină mai eficiente și mai echitabile, astfel cum se recunoaște în recomandarea din 2019 pentru zona euro. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația UE. Malta a adoptat măsuri de combatere a planificării fiscale agresive, însă nivelul ridicat al plăților de redevențe și dividende exprimate ca procent din PIB sugerează că normele fiscale ale Maltei sunt utilizate de societăți comerciale care practică planificarea fiscală agresivă. Din cauza faptului că nu se rețin la sursă taxele și impozitele pentru dividendele, dobânzile și redevențele plătite de societățile cu sediul în Malta către alte țări (cu alte cuvinte de la rezidenți din UE către rezidenți din țări terțe), s-ar putea ca respectivele plăți să evite complet impunerea dacă nu sunt impozitate nici în țara destinatară. În timp ce regimul maltez al deducerii dobânzilor noționale va contribui la reducerea favorizării finanțării prin îndatorare în detrimentul capitalului, normele anti-abuz ale acestui regim, combinate cu o rată ridicată și un regim axat pe stocuri, justifică o monitorizare atentă pentru a preveni orice utilizare abuzivă a planificării fiscale agresive. Deși Programul maltez pentru investitori individuali și Programul maltez privind permisul de ședere și vizele nu acordă în mod automat o rezidență fiscală, dacă cerințele sunt îndeplinite, veniturile pot fi scutite în temeiul regimului „non-dom”, în cazul în care veniturile nu sunt transferate Maltei, fără cerințe substanțiale privind prezența fizică. Acestea pot facilita practicile de planificare fiscală agresivă și au fost incluse în lista OCDE privind practicile cu un risc potențial ridicat de a fi utilizate abuziv pentru a eluda schimbul automat de informații privind conturile financiare.

               (16)Programarea fondurilor UE pentru perioada 2021-2027 ar putea contribui la eliminarea unora dintre lacunele identificate în recomandări, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară
                  6
               . Acest lucru ar permite Maltei să utilizeze în mod optim fondurile respective pentru sectoarele identificate.

               (17)În contextul semestrului european 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Maltei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (18)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2019 prin prisma acestei evaluări și consideră că este de așteptat ca Malta să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2019-2020, Malta să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure sustenabilitatea fiscală a sistemelor de sănătate și de pensii, inclusiv prin limitarea pensionării anticipate și ajustarea vârstei legale de pensionare, având în vedere creșterea preconizată a speranței de viață.

               2.Să abordeze caracteristicile sistemului fiscal care ar putea facilita planificarea fiscală agresivă de către persoane fizice și de către multinaționale, în special prin intermediul plăților către exterior. Să consolideze cadrul general de guvernanță, inclusiv prin continuarea eforturilor de depistare și urmărire penală a cazurilor de corupție. Să continue progresele în curs în ceea ce privește consolidarea cadrului de combatere a spălării banilor, în special măsurile de asigurare a punerii în aplicare. Să consolideze independența sistemului judiciar, în special a garanțiilor privind numirile și destituirile din cadrul sistemului judiciar și să înființeze un organ de urmărire penală separat.

               3.Să concentreze politica economică legată de investiții asupra cercetării și inovării, gestionării resurselor naturale, eficienței resurselor și a energiei, transportului durabil, reducerii congestionării traficului și asupra educației și formării favorabile incluziunii.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1017 final.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (6)

                        SWD(2019) 1017 final.