title: Recomandare pentru un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011

text:
     RO

RO        RO
 ---pagebreak---                   COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                  Bruxelles, 11.6.2008
                                                  SEC(2008) 2013 final

                                 Recomandare pentru un

                               AVIZ AL CONSILIULUI

     privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011

                                 (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                          EXPUNERE DE MOTIVE

     1.       CONTEXTUL GENERAL

     Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice sănătoase ca mijloc
     de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și
     durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Reforma din 2005 a pactului a
     recunoscut utilitatea acestuia ca fundament al disciplinei fiscale, dar a vizat, de asemenea, să-i
     consolideze eficacitatea și bazele economice, precum și să protejeze viabilitatea pe termen
     lung a finanțelor publice.

     Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor
     bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice1, care face parte din Pactul de
     stabilitate și creștere, stipulează că statele membre trebuie să prezinte Consiliului și Comisiei
     programe de stabilitate sau de convergență, precum și actualizări anuale ale acestora. Statele
     membre care au adoptat deja moneda unică prezintă programe de stabilitate (actualizate), iar
     cele care nu au adoptat-o încă prezintă programe de convergență (actualizate). Belgia a
     prezentat primul său program de stabilitate în decembrie 1998. În conformitate cu
     regulamentul menționat anterior, Consiliul a emis un aviz asupra programului la 15 martie
     1999, pe baza unei recomandări a Comisiei și după consultarea Comitetului economic și
     financiar. În ceea ce privește programele de stabilitate și de convergență actualizate,
     regulamentul prevede faptul că acestea sunt evaluate de către Comisie și analizate de către
     Comitetul economic și financiar; după caz, programele actualizate pot fi examinate de către
     Consiliu, conform aceleiași proceduri menționate anterior.

     2.       CONTEXTUL EVALUĂRII VERSIUNII ACTUALIZATE A PROGRAMULUI

     Comisia a examinat cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate al Belgiei,
     prezentată la 21 aprilie 2008 și recomandă Consiliului să emită un aviz cu privire la aceasta (a
     se vedea în casetă principalele puncte ale evaluării).

     Pentru a defini contextul în care se efectuează evaluarea strategiei bugetare din programul de
     stabilitate actualizat, următoarele puncte prezintă pe scurt:
     (1)    cea mai recentă evaluare a poziției țării din perspectiva componentei preventive a
            Pactului de stabilitate și creștere (rezumat al avizului Consiliului cu privire la
            actualizarea precedentă a programului de stabilitate);

     (2)    orientările privind politicile bugetare, adoptate de Eurogrup în aprilie 2007;

     (3)    actualizarea din mai 2008 a orientărilor generale de politică economică specifice
            fiecărei țări în materie de politici bugetare;

     (4)    evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 cu privire la punerea în
            aplicare a programului național de reformă.

     1
            JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174,
            7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

RO                                                      2                                                          RO
 ---pagebreak---      2.1.     Evaluarea din avizul Consiliului privind actualizarea precedentă a programului

     În avizul său din 27 martie 2007, Consiliul a prezentat pe scurt evaluarea actualizării
     precedente a programului de stabilitate, pentru perioada 2006-2010, după cum urmează:
     „Consiliul consideră că strategia de reducere constantă a nivelului încă ridicat al datoriei
     constituie un exemplu de politică fiscală în conformitate cu pactul. Cu toate acestea, deși
     programul prevede o creștere progresivă a excedentelor (în special prin reducerea cheltuielilor
     cu dobânzile), pornind de la o poziție echilibrată în termeni nominali, există riscuri în ceea ce
     privește îndeplinirea obiectivelor bugetare. Cu toate acestea, se așteaptă ca obiectivul pe
     termen mediu să fie atins pe durata programului.”

     În lumina acestei evaluări, Consiliul a invitat Belgia „să asigure îndeplinirea obiectivului
     bugetar pentru 2007 și să intensifice ritmul ajustării în vederea îndeplinirii OTM ulterior,
     inclusiv prin reducerea frecvenței măsurilor punctuale” și, „având în vedere nivelul extrem de
     ridicat al datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor corespunzătoare anumitor categorii de
     vârstă, să întărească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, cel puțin prin îndeplinirea
     OTM, precum și prin punerea în aplicare a reformelor.”

     2.2.     Orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogrup în aprilie 2007

     La 20 aprilie 2007, în vederea îmbunătățirii coordonării politicilor fiscale în zona euro,
     miniștrii din Eurogrup au discutat evoluțiile bugetare naționale din 2007, perspectiva
     preliminară a politicilor pentru 2008 și implicațiile acestora în ceea ce privește zona euro.

     Reafirmându-și adeziunea la principiile unei politici fiscale sănătoase, incluse în Pactul de
     stabilitate și creștere revizuit, precum și la normele naționale în domeniul fiscal, miniștrii s-au
     angajat (i) să profite de rezultatele bugetare peste așteptări din 2006 pentru a urmări obiective
     bugetare mai ambițioase decât cele stabilite în programele de stabilitate actualizate de la
     sfârșitul anului 2006; (ii) să pună în aplicare bugetele pentru 2007 conform planificărilor,
     evitând depășirile plafoanelor de cheltuieli și utilizând veniturile suplimentare neașteptate
     pentru reducerea deficitului și a datoriei publice; și (iii) să elaboreze atent planurile de politică
     fiscală pentru 2008, astfel încât să se accelereze atingerea obiectivului bugetar pe termen
     mediu (OTM) în cazul statelor membre care nu l-au atins încă și să se evite alimentarea
     dezechilibrelor macroeconomice globale în cazul statelor care l-au atins2.

     2.3.     Actualizarea din mai 2008 a orientărilor generale de politică economică pentru
              fiecare țară în materie de politici bugetare

     La 14 mai 2008, Consiliul a adoptat o recomandare privind actualizarea în 2008 a orientărilor
     generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Comunității și aplicarea
     politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre3. În domeniul politicilor bugetare,
     Belgia a primit recomandarea să își „îmbunătățească consolidarea fiscală” și a fost încurajată
     să se concentreze pe „punerea în aplicare pe deplin a strategiei menite să asigure viabilitatea
     pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv reducerea cheltuielilor, a excedentelor bugetare
     și reducerea continuă a datoriei publice”. În plus, s-a recomandat tuturor statelor membre ale
     zonei euro „să continue consolidarea bugetară în vederea realizării obiectivelor pe termen

     2
             Textul complet al declarației este disponibil la adresa:
             www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
             finalCLEAN.rtf
     3
             JO L 139, 29.5.2008, p. 59.

RO                                                    3                                                      RO
 ---pagebreak---      mediu în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere și să depună astfel eforturi pentru
     a ajunge la o ajustare anuală structurală de cel puțin 0,5% din PIB, ca valoare de referință” și
     „să amelioreze calitatea finanțelor publice prin revizuirea cheltuielilor publice și a
     impozitelor, în scopul consolidării productivității și a inovării, contribuind astfel la creșterea
     economică și la viabilitatea fiscală”.

     2.4.     Evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în
              aplicare a programului național de reformă

     La 11 decembrie 2007, Comisia a adoptat Raportul strategic cu privire la Strategia de la
     Lisabona revizuită pentru creștere și locuri de muncă, care conține o evaluare a raportului din
     octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă al Belgiei4 și
     care se rezumă după cum urmează:

     Programul național de reformă al Belgiei include drept priorități cheie pentru creștere și
     crearea de locuri de muncă: viabilitatea finanțelor publice; reducerea costurilor forței de
     muncă; crearea unei piețe a muncii mai dinamice; stimularea economiei prin investiții și
     reforme; întărirea sistemului de asigurări sociale; consolidarea sinergiilor între protecția
     mediului și creștere. Potrivit evaluării Comisiei, Belgia a realizat progrese satisfăcătoare în
     punerea în aplicare a programului național de reformă pe parcursul perioadei 2005-2007, în
     pofida unei încetiniri a ritmului reformelor în 2007.

     În acest context descris de punctele tari și punctele slabe identificate și de dovezile privind
     progresele realizate, Comisia a recomandat ca Belgiei să i se recomande să acorde prioritate
     maximă provocărilor în ceea ce privește sarcina fiscală ridicată asupra veniturilor salariale,
     sprijinind totodată consolidarea fiscală și asigurând o mai bună funcționare a pieței forței de
     muncă.

     În afară de aceasta, Belgia ar trebui să se concentreze asupra următoarelor domenii:
     viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, concurența pe piețele gazului și energiei
     electrice; cercetare-dezvoltare și inovație, rata ocupării forței de muncă în rândurile
     lucrătorilor în vârstă și a grupurilor vulnerabile.

     Pe baza Raportului strategic al Comisiei, Consiliul a adoptat, la 14 mai 2008, recomandările
     privind actualizarea din 2008 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor
     membre, inclusiv Belgia.

     4
            Comunicarea Comisiei către Consiliul European, „Raport strategic privind Strategia de la Lisabona
            reînnoită pentru creștere și locuri de muncă: lansarea noului ciclu (2008-2010)”, COM(2007)803,
            11.12.2007.

RO                                                     4                                                        RO
 ---pagebreak---                                           Casetă: Principalele puncte evaluate
     În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) (pentru programele de stabilitate) și cu articolul 9 alineatul (1) (pentru
     programele de convergență) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, evaluarea urmărește:
     • să stabilească dacă ipotezele economice pe care se bazează programul sunt plauzibile;
     • să examineze obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) prezentat de statul membru și să stabilească dacă
       strategia de ajustare pentru atingerea acestuia este adecvată;
     • să stabilească dacă măsurile luate și/sau propuse pentru respectarea acestei strategii de ajustare sunt suficiente
       pentru a atinge OTM pe parcursul ciclului;
     • în momentul evaluării strategiei de ajustare în vederea atingerii OTM, să stabilească dacă se face un efort de
       ajustare mai mare în perioade economice favorabile, în timp ce efortul poate fi mai redus în perioade
       economice nefavorabile și, în ceea ce privește statele membre din zona euro și participante la ERM II, să
       stabilească dacă acestea urmăresc o îmbunătățire anuală a soldului ajustat ciclic, exceptând măsurile one-off
       și alte măsuri temporare, de 0,5% din PIB ca valoare de referință pentru a atinge OTM;
     • în momentul definirii strategiei de ajustare destinate atingerii OTM (pentru statele membre care nu l-au atins
       încă) sau autorizării unei abateri temporare de la OTM (pentru statele membre care l-au atins), să examineze
       punerea în aplicare a unor reforme structurale majore care au ca efect direct reducerea costurilor pe termen
       lung (inclusiv prin mărirea nivelului creșterii potențiale) și, prin urmare, un impact verificabil asupra
       viabilității pe termen lung a finanțelor publice (cu condiția să se păstreze o marjă de siguranță
       corespunzătoare față de valoarea de referință de 3% din PIB, iar poziția bugetară să revină la OTM până la
       sfârșitul perioadei de programare), acordându-se o atenție sporită reformelor sistemului de pensii prin
       introducerea unui sistem multipilon care include un pilon obligatoriu, finanțat integral;
     • să stabilească dacă politicile economice ale statului membru sunt conforme cu orientările generale de politică
       economică.

     Plauzibilitatea ipotezelor macroeconomice ale programului se evaluează prin comparație cu previziunile
     serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008, precum și pe baza metodologiei stabilite de comun acord pentru
     estimarea producției potențiale și a soldurilor bugetare ajustate ciclic.

     În cadrul evaluării se analizează, de asemenea:
     • evoluția ratei datoriei și perspectivele de viabilitate pe termen lung a finanțelor publice, cărora trebuie să li se
       acorde „o atenție suficientă în cadrul supravegherii pozițiilor bugetare”, în conformitate cu raportul
       Consiliului din 20 martie 2005 privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere”.
       În Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 se stabilește modul de abordare a evaluării viabilității pe
       termen lung5;
     • gradul de consecvență cu programul național de reformă prezentat de statele membre în contextul Strategiei
       de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă, precum și cu raportul din octombrie 2007de punere în
       aplicare a acestuia. În nota de însoțire din 7 iunie 2005, adresată Consiliului European, cu privire la
       orientările generale de politică economică pentru perioada 2005-2008, Consiliul ECOFIN a declarat că
       programele naționale de reformă ar trebui să fie conforme cu programele de stabilitate și de convergență;
     • conformitatea cu codul de conduită6, care prescrie, inter alia, o structură comună și o serie de tabele de date
       pentru programele de stabilitate și convergență.

     5
              Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, „Viabilitatea finanțelor publice pe
              termen lung în UE” - COM (2006) 574. 12.10.2006, și Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri
              Economice și Financiare (2006), „Viabilitatea finanțelor publice pe termen lung în Uniunea
              Europeană”, European Economy nr. 4/2006.
     6
              „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la
              forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, aprobate de Consiliul ECOFIN la 11
              octombrie 2005.

RO                                                             5                                                               RO
 ---pagebreak---                                                Recomandare pentru un

                                             AVIZ AL CONSILIULUI

           privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice7, în special articolul 5 alineatul (3),

     având în vedere recomandarea Comisiei,

     după consultarea Comitetului economic și financiar,

     EMITE PREZENTUL AVIZ:

     (1)     La [8 iulie 2008] Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei
             pentru perioada 2007-20118.

     (2)     Pe perioada ultimilor zece ani, PIB-ul real a crescut în medie cu aproximativ 2¼ % ,
             ușor peste rata medie de creștere în zona euro. Această creștere relativ ridicată a PIB-
             ului a condus la scăderea ratei șomajului, în timp ce rata ocupării forței de muncă (în
             special în rândul tinerilor și al lucrătorilor mai în vârstă) a rămas scăzută, la fel ca și
             numărul de ore lucrate, reflectând nivelul ridicat de impozitare a salariilor și al
             rigidității pieței muncii, cerințele reduse pentru căutarea unui loc de muncă și vârsta
             efectivă de pensionare scăzută. Bugetul s-a situat în jurul unei poziții de echilibru
             începând din anul 2000 (cu excepția anului 2005), iar rata datoriei, care a scăzut de la
             134 % din PIB în 1993 la 108 % din PIB în 2000, și-a continuat evoluția
             spectaculoasă, astfel că în prezent această rată se află la un nivel sub 85 % din PIB.
             Creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, alături de obiective bugetare ambițioase,
             ar contribui la viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

     (3)     Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o scădere a
             creșterii reale a PIB-ului de la 2,8 % în 2007 la 1,9 % în 2008 urmând să se stabilizeze

     7
             JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174,
             7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea
             adresă de Internet:
             http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     8
             Versiunea actualizată a fost transmisă după instalarea unui guvern învestit cu depline puteri, deși mult
             după termenul de 1 decembrie prevăzut de codul de conduită.

RO                                                           6                                                              RO
 ---pagebreak---            în jurul valorii de 2 % în anii următori. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în
           prezent9, scenariul pentru anii 2008 și 2009 apare ca fiind bazat pe ipoteze de creștere
           optimiste, dacă se ia în considerare deteriorarea mediului extern și creșterea inflației
           înregistrate de la finalizarea previziunilor cuprinse în program. Ipotezele de creștere pe
           perioada 2010-2011 sunt, în ansamblu, plauzibile. Potrivit versiunea actualizată a
           programului, inflația ar urma să crească până la 3,0 % în 2008 și să se stabilizeze la
           1¾ % în perioada 2009-2011. Ipotezele din program în privința inflației pentru 2008-
           2009 par să fie optimiste, având în vedere creșterea netă de prețuri la produsele de
           bază și alimentelor procesate din ultimele luni. Mai mult, ipotezele formulate în
           versiunea actualizată a programului cu privire la creșterea ratei de ocupare a forței de
           muncă cu aproximativ 1 % pe an par să fie relativ ambițioase din perspectiva unei
           creșteri preconizate a PIB-ului inferioară potențialului existent pe întreaga durată a
           programului. Previziunile privind creșterile salariale par să fie prudente pentru 2008,
           însă ele apar drept ridicate pentru anii următori (3¼ - 3½ %), în special prin
           comparație cu rata scăzută previzionată a inflației.

     (4)   În 2007, deficitul public s-a situat la 0,2 % din PIB, în contextul unui obiectiv pentru
           excedentul bugetar de 0,3 % din PIB, stabilită în actualizarea anterioară a programului
           de stabilitate. Rezultatul decepționant din 2007 s-a datorat unei creșteri mai ridicate a
           cheltuielilor prin comparație cu cea preconizată și care a fost numai parțial compensată
           de un slab efect de bază pozitiv datorat unui rezultat mai bun decât cel anticipat în
           2006 și unei creșteri surprinzătoare a veniturilor. Cheltuielile mai ridicate se explică,
           în special, printr-o creștere importantă a subvențiilor plătite întreprinderilor în cadrul
           sistemului de bonuri pentru servicii, precum și al unui rezultat sub așteptări al
           măsurilor one-off. Surpriza în privința veniturilor provine în principal din contribuțiile
           sociale care au fost mai ridicate decât se aștepta, și s-a produs în pofida
           neimplementării unui număr de măsuri one-off menite să conducă la creșterea
           veniturilor. Astfel, implementarea bugetului în 2007 nu s-a conformat în totalitate
           invitației formulate în avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind versiunea
           actualizată precedentă a programului de stabilitate10 și cu orientările Eurogrupului
           privind politicile bugetare din aprilie 2007, deoarece veniturile suplimentare
           neașteptate au fost utilizate pentru acoperirea cheltuielilor bugetare mai mari decât
           cele prevăzute.

     (5)   Principalul scop al strategiei bugetare pe termen mediu din program este de a asigura
           reducerea constantă a ratei încă înalte a datoriei de la aproape 85 % din PIB în 2007 la
           aproximativ 71 % din PIB în 2011 prin întărirea progresivă a excedentelor bugetare de
           bază până la 1 % din PIB în 2011, pe baza unui echilibru bugetar în 2008. Excedentul
           primar, care a fost în scădere începând din 2001 (de la 7,0 la 3,7 % din PIB în 2007) în
           paralel cu progresele în reducerea ratei datoriei, este prevăzut să crească la 4,4 % din
           PIB până în 2011. Ca urmare a rezultatelor sub așteptări din 2007, obiectivele bugetare
           (atât în termeni nominali, cât și în termeni structurali) se situează sub nivelurile din
           programul precedent pe întreaga perioadă de programare. Se preconizează o
           îmbunătățire a soldului structural, calculat în conformitate cu metodologia convenită,
           de la aproape -¼ % din PIB în 2007 la circa 1½ % din PIB în 2011. Prin comparație cu
           obiectivele prevăzute în programul de stabilitate precedent, atingerea OTM – un

     9
           Evaluarea ține cont, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 și de
           evaluarea Comisiei privind raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de
           reformă.
     10
           JO C 89, 24.4.2007, p. 2.

RO                                                      7                                                           RO
 ---pagebreak---            excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali (ajustat ciclic exceptând măsurile
           one-off și a alte măsuri temporare) – este amânată cu un an, până în 2009. Ajustarea se
           produce atât în privința cheltuielilor, cât și a veniturilor. Preconizata reducere a
           cheltuielilor cu 0,7 puncte procentuale din PIB în termeni nominali se datorează în
           principal scăderii cheltuielilor cu dobânzile care rezultă din scăderea preconizată a
           ratei datoriei. Creșterea veniturilor se ridică la 0,5 % din PIB și provine din creșterea
           așteptată a bazelor de impozitare. Spre deosebire de versiunea precedentă, programul
           actual prevede explicit nerecurgerea la măsuri one-off după 2008.

     (6)   Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. În
           primul rând, mediul macroeconomic s-ar putea înrăutăți mai mult decât se anticipează
           în programul actualizat, în special în anii 2008 și 2009. În particular, este posibil ca
           previziunile optimiste privind creșterea în privința ocupării forței de muncă, a
           salariilor și a consumului să fi condus la o supraestimare a veniturilor din impozite. În
           plus, nivelul global previzionat de elasticitate a impozitelor pare să fie destul de
           optimist în 2008. În ceea ce privește cheltuielile primare, programul nu include
           măsurile care par necesare pentru realizarea ajustărilor preconizate în contextul
           creșterii costurilor legate de îmbătrânirea populației și al creșterilor salariale relativ
           importante preconizate. Mai mult, cu excepția reducerii cheltuielilor cu dobânzile,
           modul de realizare a ajustării se bazează în mare măsură pe venituri, ceea ce poate
           afecta viabilitatea acesteia. În fine, în timp ce bugetul a fost în general echilibrat în
           ultimii ani, realizarea excedentelor bugetare preconizate a fost amânată. În pofida
           condițiilor macroeconomice bune din 2007, obiectivele bugetare nu au fost atinse, în
           absența unui guvern învestit cu puteri depline după alegerile din iunie. În 2008 par să
           fie necesare măsuri suplimentare pentru atingerea obiectivelor. Luând în considerare
           riscurile pentru perspectiva macroeconomică și pentru obiectivele bugetare menționate
           anterior, este probabil ca evoluția ratei datoriei să fie ceva mai puțin favorabilă decât
           aceea previzionată în program, cu toate că rata datoriei va rămâne ferm pe pantă
           descendentă.

     (7)   Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară
           descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2009, astfel cum se prevede
           în program. Cu toate acestea, pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de
           siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3% din PIB, în
           contextul unor fluctuații ciclice normale. Ritmul ajustărilor în vederea atingerii OTM
           prevăzut de program va trebui consolidat în 2008 prin punerea în aplicare de măsuri
           structurale bugetare suplimentare în contextul exercițiului de control bugetar planificat
           pentru a se asigura atingerea obiectivului unui buget echilibrat. Aceste eforturi vor
           trebui suplimentate în 2009 de măsuri, în special în privința cheltuielilor, pentru a se
           respecta valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în Pactul de stabilitate și
           creștere și pentru atingerea OTM conform previziunilor. Consiliul constată, de
           asemenea, că planurile bugetare pe 2008 nu sunt în totalitate în conformitate cu
           orientările Eurogrupului din aprilie 2007 privind politicile bugetare. Cu toate că rata
           datoriei ar putea să scadă mai puțin decât se prevede în program, ea pare să se
           diminueze totuși într-o măsură suficientă în direcția valorii de referință pe ansamblul
           întregii perioade de programare.

     (8)   Belgia pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor
           publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste
           media UE-27, în mare parte datorită creșterii semnificative a cheltuielilor cu sistemul
           de pensii ca pondere din PIB în deceniile următoare. Vârsta efectivă de pensionare în

RO                                                 8                                                    RO
 ---pagebreak---             Belgia este una dintre cele mai scăzute din Europa, creșterea acestei vârste fiind unul
            din obiectivele pactului de solidaritate între generații care a introdus o serie de
            modificări în sistemul de pensii. Deși acest lucru reprezintă un pas în direcția corectă,
            previziunile naționale arată că această reformă nu va rezolva problemele de
            sustenabilitate în domeniu. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, deși ceva
            mai puțin favorabilă decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la
            contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu
            este suficientă pentru a compensa complet presiunea cheltuielilor viitoare. Menținerea
            unor excedente primare ridicate pe termen mediu, aducerea ratei datoriei sub valoarea
            de referință din tratat și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de compensare
            a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la
            reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.

     (9)    Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, conform cu raportul din
            octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În
            particular, ambele rapoarte apreciază că viabilitatea finanțelor publice în contextul
            îmbătrânirii demografice reprezintă o provocare cheie pentru economia belgiană. Cu
            toate acestea, programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului
            global al raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului
            național de reformă asupra strategiei bugetare pe termen mediu și nici nu furnizează
            informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile legate de
            principalele elemente prevăzute de programul național de reformă.. Pe de altă parte,
            proiecțiile bugetare ale programului par să ia în considerare implicațiile pentru
            finanțele publice ale acțiunilor deja puse în aplicare pe baza programului național de
            reformă.

     (10)   Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de
            politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate și în
            orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare,
            publicate în contextul Strategiei de la Lisabona.

     (11)   În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele
            de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor
            obligatorii și a celor opționale11.

     Concluzia de ansamblu este că, după o reducere impresionantă a ratei datoriei după anul 1993
     până la un nivel de 85 % în 2007, programul preconizează în continuare reducerea constantă
     și rapidă a acesteia prin întărirea treptată a excedentelor de bază după deteriorarea bugetară
     din 2007. Consolidarea bugetară se bazează în principal pe reducerea cheltuielilor cu
     dobânzile și pe o creștere a veniturilor din impozite, în timp ce eforturile în privința
     cheltuielilor primare rămân reduse. Există riscuri cu privire la realizarea obiectivelor bugetare,
     în special în ceea ce privește ipotezele macroeconomice de bază relativ optimiste și faptul că
     programul nu specifică măsurile care par să se impună pentru atingerea acestor obiective.
     Ajustarea în direcția realizării OTM în 2008 nu pare să fie suficientă și pare improbabilă
     realizarea lui efectivă în 2009, cum este preconizat, în absența unor măsuri suplimentare.

     Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina orientărilor pentru politici bugetare din
     aprilie 2007 ale Eurogrup, Belgia este invitată:

     11
            În particular, nu sunt furnizate datele privind echilibrele sectoriale.

RO                                                           9                                            RO
 ---pagebreak---      (i)    să se asigure că în 2008 este atins obiectivul unui buget echilibrat și că OTM este
            realizat în 2009 prin punerea în aplicare a ajustărilor de referință în termeni
            structurali de 0,5 % din PIB, inclusiv prin punerea în aplicare de măsuri structurale
            suplimentare, în special în ceea ce privește cheltuielile;

     (ii)   având în vedere rata încă ridicată a datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor
            legate de îmbătrânirea populației, să continue să acționeze pentru întărirea viabilității
            pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea de excedente structurale primare
            ridicate, prin implementarea unor reforme menite să conducă la creșterea ratei de
            ocupare a forței de muncă și la stimularea creșterii potențiale, precum și prin măsuri
            de reducere a costurilor îmbătrânirii demografice.

RO                                                10                                                    RO
 ---pagebreak---                 Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare
                                                   2006       2007        2008        2009           2010               2011
                          SP aprilie 2008          2,8         2,7         1,9        2,0             2,0                2,0
         PIB real
                         COM aprilie 2008          2,8         2,7         1,7        1,5         nedisponibil       nedisponibil
       (variație %)
                         PS decembrie 2006         2,7         2,2         2,1        2,2             2,2            nedisponibil
                          SP aprilie 2008          2,3         1,8         3,0        1,7             1,8                1,8
      Inflație IAPC
                         COM aprilie 2008          2,3         1,8         3,6        2,3         nedisponibil       nedisponibil
           (%)
                         PS decembrie 2006         2,4         1,9         1,8        1,8             1,9            nedisponibil
       Output gap1        SP aprilie 2008          0,1         0,3         -0,1       -0,4            -0,5               -0,8
       (% din PIB        COM aprilie 20082         0,1         0,3         -0,3       -1,0        nedisponibil       nedisponibil
        potențial)       PS decembrie 2006         -0,3        -0,4        -0,4       -0,4            -0,3           nedisponibil
                                                 nedispo     nedispo     nedispo    nedispo
     Soldul net, față      SP aprilie 2008                                                       nedisponibil       nedisponibil
                                                  nibil       nibil       nibil      nibil
     de restul lumii     COM aprilie 2008          3,4         3,2         2,6        2,4         nedisponibil       nedisponibil
      (% din PIB)
                         PS decembrie 2006         2,0         2,0         2,2        2,4             2,7            nedisponibil
     Soldul bugetului     SP aprilie 2008          0,3         -0,2        0,0        0,3             0,7                1,0
         general         COM aprilie 2008          0,3         -0,2        -0,4       -0,6        nedisponibil       nedisponibil
       (% din PIB)       PS decembrie 2006         0,0         0,3         0,5        0,7             0,9            nedisponibil
                          SP aprilie 2008          4,3         3,7         3,7        3,8             4,1                4,3
      Soldul primar
                         COM aprilie 2008          4,3         3,7         3,3        2,9         nedisponibil       nedisponibil
       (% din PIB)
                         PS decembrie 2006         4,1         4,2         4,1        4,1             4.2            nedisponibil
       Sold ajustat       SP aprilie 2008          0,3         -0,4        0,0        0,5             1,0                1,4
         ciclic1         COM aprilie 2008          0,3         -0,3        -0,2       -0,1        nedisponibil       nedisponibil
       (% din PIB)       PS decembrie 2006         0,2         0,5         0,7        0,9             1,1            nedisponibil
                          SP aprilie 2008          -0,4        -0,3        0,0        0,5             1,0                1,4
     Sold structural3    COM aprilie 2008          -0,6        -0,3        -0,2       -0,1        nedisponibil       nedisponibil
      (% din PIB)          PS decembrie4                                 nedispo    nedispo
                                                   -0,4        0,1                                nedisponibil       nedisponibil
                               20064                                      nibil      nibil
     Datoria publică      SP aprilie 2008          88,2        84,9       81,5       78,1             74,7               71,1
         brută            COM aprilie 2008         88,2        84,9        81,9       79,9        nedisponibil       nedisponibil
      (% din PIB)        PS decembrie 2006         87,7        83,9        80,4       76,6            72,6           nedisponibil
       Note:
       1
         Output gap-urile și soldurile ajustate ciclic din programele recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din
     programe.
       1
         Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,5%, 2,5%, 2,2% și 2,2% respectiv, în perioada 2006-2009.
       3
         Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare. În conformitatea cu versiunea cea mai recentă a
     programului, măsurile one-off și alte măsuri temporare au condus la reducerea deficitului cu 0,7 % din PIB în 2006 și la
     creșterea deficitului cu 0,1% din PIB în 2007. În conformitatea cu previziunile de primăvară ale serviciilor Comisiei,
     măsurile one-off și alte măsuri temporare au condus la reducerea deficitului cu 0,9% din PIB în 2006 și la creșterea
     deficitului cu 0,1% din PIB în 2007.
       4
         Versiunea actualizată din decembrie 2006 a programului de stabilitate nu furniza informații cu privire la recurgerea la
     măsuri one-off în anii 2008-2010.

       Surse:
        Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice de primăvară 2008 ale serviciilor Comisiei (COM); calcule
     efectuate de serviciile Comisiei.

RO                                                               11                                                                  RO


title: Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0425

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014_x000b__x000b_și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2014_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă al Sloveniei pentru 2014
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al
Sloveniei pentru 2014

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148
alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor
bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5
alineatul (2),
având în vedere Regulamentul (UE) nr.
1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie
2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6
alineatul (1),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[4],
având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
având în vedere avizul Comitetul economic și
financiar,
având în vedere avizul Comitetului pentru
protecție socială,
având în vedere avizul Comitetului de
politică economică,
întrucât:
(1)
La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat
propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere
economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa
2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se
va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea
stimulării potențialului de creștere durabilă și de
competitivitate al Europei.
(2)
La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza
propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar
la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru
politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care
formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au
fost invitate să țină seama de orientările integrate în
cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă de
la nivel național.
(3)
La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern
au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri
de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la
nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și
care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile
posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la
nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față
de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de
punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.
(4)
La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare
privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2013 și
a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Sloveniei
pentru perioada 2012-2016. La 15 noiembrie 2013, în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. 473/2013[5],
Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al
Sloveniei pentru 2014[6].
(5)
La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat analiza
anuală a creșterii[7],
care marchează începutul semestrului european 2014 pentru coordonarea
politicilor economice. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr.
1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă[8], în care a identificat
Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se
efectueze un bilanț aprofundat.
(6)
La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat
prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a
consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare a creșterii
economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se
continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și
favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile
normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea
economică și competitivitatea, să se combată șomajul și
consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația
publică.
(7)
La 5 martie 2014, Comisia a publicat rezultatele
bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat pentru Slovenia[9], în temeiul articolului
5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Concluzia care se desprinde din
analiza Comisiei este aceea că Slovenia se confruntă în continuare cu
dezechilibre macroeconomice excesive care necesită monitorizare și
măsuri ferme continue în materie de politică. Deși
dezechilibrele au fost corectate de-a lungul anului 2013 ca urmare a
ajustării macroeconomice și a măsurilor în materie de
politică întreprinse de Slovenia, amploarea corecției necesare
indică faptul că există, în continuare, riscuri substanțiale.
Mai precis, este necesar să se acorde o atenție deosebită
riscurilor generate de o structură economică ce are ca elemente
caracteristice guvernanța corporativă deficitară, implicarea
puternică a statului în economie, deteriorarea competitivității
costurilor, supraîndatorarea corporativă și creșterea
considerabilă a datoriei publice. Deși s-au înregistrat progrese
considerabile în redresarea bilanțurilor băncilor, sunt necesare în
continuare acțiuni ferme în ceea ce privește punerea în aplicare pe
deplin a unei strategii cuprinzătoare pentru sectorul bancar, inclusiv
măsuri de restructurare, privatizare și supraveghere
consolidată.
(8)
La 15 aprilie 2014, Slovenia și-a prezentat
programul național de reformă pentru 2014 și la 24 aprilie 2014 și-a
prezentat programul de stabilitate pentru 2014. Pentru a se ține seama de
legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în
același timp.
(9)
Obiectivul strategiei bugetare
prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 este corectarea deficitului
excesiv până în 2015 și îndeplinirea obiectivului pe termen mediu
până în 2017. Programul confirmă obiectivul pe termen mediu stabilit
anterior privind un buget echilibrat, care este conform cerințelor
Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, nu se
preconizează ca soldul structural (recalculat) să atingă
obiectivul pe termen mediu până în 2017. Programul prevede reducerea
deficitului sub 3 % din PIB în 2015, în conformitate cu ținta
stabilită în recomandarea privind procedura aplicabilă deficitelor
excesive. În perioada ulterioară anului 2015, programul are în vedere o
scădere constantă a deficitului, în 2018 urmând să se
înregistreze un excedent de 0,3 % din PIB. Programul preconizează
că datoria publică va atinge un nivel maxim de 81,1 % din PIB în
2015, înainte de a scădea la 76 % în 2016. În ansamblu, strategia
bugetară prezentată în program este în conformitate cu cerințele
Pactului de stabilitate și de creștere. Scenariul macroeconomic care
stă la baza proiecțiilor bugetare din program, care a fost elaborat
de un organism independent (Institutul de analiză macroeconomică și
dezvoltare), este prudent. La 5 martie 2014, Comisia a emis o recomandare
autonomă adresată Sloveniei. Programul de stabilitate identifică
unele măsuri suplimentare menite să contribuie la reducerea
decalajului în raport cu efortul bugetar necesar. Pe această
bază, se consideră că Programul de stabilitate a răspuns
parțial recomandării autonome a Comisiei. Există însă în
continuare riscuri de evoluție negativă întrucât măsurile care
stau la baza programului sunt insuficient detaliate și multe dintre
acestea nu au fost încă adoptate. Orice nevoie potențială de
recapitalizare bancară suplimentară, care rezultă din evaluarea
calității activelor și a testului de rezistență
efectuate în 2013 în Slovenia, ar crește ratele deficitului și
ponderea datoriei, în timp ce orice sumă încasată din privatizarea
reușită a entităților sau a băncilor de stat care nu a
fost inclusă în previziunile programului ar reduce datoriile. Pe baza
previziunilor Comisiei, efortul fiscal în perioada 2013-2014 este sub
1,4 % din PIB în ceea ce privește variația (corectată) a
soldului structural și sub 0,5 % din PIB în ceea ce privește
cuantumul măsurilor solicitate estimate ca fiind necesare la data la care
a fost formulată recomandarea privind procedura aplicabilă
deficitelor excesive. Pentru 2015, deși programul preconizează un
deficit în conformitate cu recomandarea privind procedura aplicabilă
deficitelor excesive, previziunile Comisiei din primăvara anului 2014
estimează un deficit de 3,1 % din PIB. În plus, pe baza
previziunilor, se preconizează că efortul bugetar măsurat atât
în funcție de variația (corectată) a soldului structural, cât și
de cuantumul măsurilor discreționare care trebuie să fie puse în
aplicare se va situa puțin sub nivelul recomandat de Consiliu pentru 2015.
Pe baza evaluării sale a programului și pe baza previziunilor
Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul
consideră că, în 2014 și în perioada ulterioară, sunt
necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura conformitatea deplină
cu recomandarea privind procedura aplicabilă deficitelor excesive,
inclusiv efortul structural necesar.
(10)
În ceea ce privește regulile de politică
bugetară, Parlamentul a aprobat, în 2013, temeiul constituțional
pentru stabilirea unei reguli privind soldul/excedentul bugetului public
general în termeni structurali. Cu toate acestea, legislația necesară
de punere în aplicare, și anume Legea privind politica bugetară, care
trebuia să intre în vigoare până în noiembrie 2013, nu a fost
încă adoptată. În special, trebuie să se stabilească
temeiul juridic necesar pentru a defini rolul, sfera de competență și
independența unui consiliu fiscal operațional. Finalizarea în timp
util a analizei cuprinzătoare privind cheltuielile tuturor utilizatorilor
bugetului în principalele categorii de cheltuieli în materie de
sănătate ar putea permite identificarea unor măsuri de sprijinire
a consolidării bugetare și a unor opțiuni de îmbunătățire
a eficienței și a raportului cost-eficacitate.
(11)
În 2013, s-a recomandat Sloveniei să
consolideze sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii și
să îmbunătățească eficiența, raportul
cost-eficacitate și calitatea sectorului îngrijirii pe termen lung.
Slovenia a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește măsurile
întreprinse pentru a da curs acestei recomandări.
O evaluare a reformei sistemului de pensii din 2012 a fost finalizată
în aprilie 2014, iar primele constatări sunt pozitive. Deși s-au
făcut unele economii bugetare, nivelul pensiilor a rămas neschimbat.
Slovenia se confruntă cu riscuri mari în materie de sustenabilitate
bugetară pe termen mediu și lung, în principal ca urmare a creșterii
cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației sale. În consecință, sistemele de pensii și
de îngrijire pe termen lung vor trebui să fie reformate pe termen mediu
pentru ca cheltuielile globale să se stabilizeze pe termen mediu și
lung, asigurându-se, totodată, caracterul adecvat al pensiilor și
accesul la serviciile de îngrijire pe termen lung. Autoritățile
au în vedere elaborarea unei cărți albe pentru o reformă
amplă în sectorul pensiilor. Un plan de reformă a sistemului de
îngrijire pe termen lung a fost adoptat la sfârșitul anului 2013,
preconizând-se că legislația aferentă va fi elaborată
înainte de sfârșitul anului 2014. Există însă riscul ca acest
termen să fie amânat, date fiind întârzierile pe care le
înregistrează reorganizarea în curs a sectorului asigurărilor de
sănătate.
(12)
Situația de pe piața forței de
muncă s-a înrăutățit. Rata șomajului a atins
10,3 % în 2013 și șomajul în rândul tinerilor a crescut la
21,6 % în 2013, în timp ce ponderea tinerilor care nu sunt încadrați
profesional și nu urmează niciun program educațional sau de
formare a crescut cu 2,1 puncte procentuale în perioada 2011-2013. Evaluarea
reformei pieței forței de muncă adoptată în 2013 evidențiază
reducerea segmentării între contractele cu durată nedeterminată și
cele cu durată determinată, deși aceasta se datorează
utilizării în mai mare măsură a altor forme de contract cu
durată determinată, în timp ce efectul stimulentelor pentru angajarea
tinerilor și a persoanelor în vârstă este încă neclar.
Segmentarea pieței forței de muncă este, de asemenea,
remediată printr-o mai bună reglementare a muncii desfășurate
de studenți. Persistă îngrijorări cu privire la măsura în
care noua lege, aflată în curs de aprobare, va putea să remedieze în
mod corespunzător deficiențele reglementărilor anterioare.
Guvernul a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește punerea în
aplicare a recomandării de anul trecut privind salariul minim, care
continuă să fie indexat numai în funcție de inflație, deși
Legea privind salariul minim permite indexarea și în funcție de alte
condiții economice. S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește
elaborarea unor măsuri eficace și adaptate de politică
activă în domeniul pieței forței de muncă și
combaterea necorelării competențelor cu cerințele pieței.
(13)
Guvernul a înregistrat progrese substanțiale
în ceea ce privește recomandările referitoare la stabilitatea
sectorului bancar, realizând o evaluare credibilă a calității
activelor și un test credibil de rezistență, efectuând recapitalizări
rapide și transferând creditele neperformante către Societatea de
administrare a activelor bancare (Družbo za upravljanje terjatev bank).
Cu toate acestea, trebuie să se depună în continuare multe eforturi și
sunt necesare acțiuni hotărâte pentru a finaliza și a pune în
aplicare o strategie cuprinzătoare pentru sectorul bancar, astfel cum s-a
anunțat în decembrie 2013, inclusiv măsuri de restructurare,
privatizare și supraveghere consolidată. Nivelul creditelor
neperformante în sectorul bancar rămâne ridicat. Prin urmare, este
important ca băncile să își dezvolte o capacitate internă
de a găsi soluții în cazul creditelor neperformante, inclusiv
consolidând gestionarea internă a activelor și restructurând
unitățile, pentru a accelera administrarea creditelor neperformante,
maximizând, totodată, valoarea de recuperare și păstrând
activitățile viabile. Orice alt
transfer de credite neperformante către Societatea de administrare a
activelor bancare trebuie să fie conceput cu atenție pentru a
facilita restructurarea rapidă și eficientă a creditelor
corporative, în special în cazul împrumuturilor intragrup complexe și
interconectate. Se așteaptă prezentarea unei strategii
cuprinzătoare în materie de gestionare și a unui plan amplu de
afaceri care ar susține obiectivele de rambursare pentru Societatea de
gestionare a activelor bancare. Pe baza învățămintelor
desprinse din evaluarea calității activelor și a testului de
rezistență, se impun alte măsuri decisive în vederea
îmbunătățirii guvernanței și a supravegherii pentru
toate băncile și în special pentru cele care rămân în
proprietatea statului prin consolidarea gestionării riscurilor, perfecționarea
proceselor de aprobare a creditului și îmbunătățirea
calității și a disponibilității datelor, cu scopul de
a reduce nivelurile creditelor neperformante și de a limita riscurile
viitoare.
(14)
Guvernul a înregistrat progrese limitate în ceea ce
privește punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la guvernanța
corporativă a întreprinderilor de stat, care reprezintă o șesime
din valoarea adăugată totală și formează o rețea
complexă de bănci, grupuri de asigurare și societăți
nefinanciare naționale, cu participații încrucișate numeroase.
Nivelul de influență a statului generează riscuri semnificative
pentru finanțele publice, atât direct, cât și indirect, prin
intermediul pasivelor din garanții. O strategie coerentă pentru
gestionarea întreprinderilor de stat, împreună cu o guvernanță
corporativă îmbunătățită ar crea un mediu mai propice
pentru atragerea de investiții străine directe. Deși s-au
făcut primii pași prin elaborarea, în mai 2013, a unei liste inițiale
de 15 societăți care urmau să facă obiectul unei
privatizări accelerate, progresele înregistrate până în prezent nu
sunt omogene și există un risc semnificativ ca termenele să nu
fie respectate. Noua legislație care stă la baza Societății
slovene de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenskem državnem
holdingu), un vehicul pentru consolidarea administrării participațiilor
statului, a intrat în vigoare cu întârziere, în aprilie 2014. Se așteaptă
prezentarea unei strategii cuprinzătoare și a unei clasificări
exacte a activelor principale și a celor secundare, inclusiv a activelor
destinate privatizării. Este necesar să se
identifice și să se pună în aplicare măsuri
corespunzătoare menite să asigure realizarea procesului de
restructurare și îndeplinirea obiectivelor sale, inclusiv, inter alia,
maximizarea valorii de recuperare pentru creditori, și să se
stabilească o listă a celor mai stringente cazuri de restructurare în
vederea soluționării rapide a acestora.
(15)
Cadrul de insolvență
a fost modificat în 2013 pentru a facilita rezoluția în timp util a
creditelor neperformante, dar, în mare parte, noul cadru nu a fost încă
testat. Un nivel ridicat de îndatorare și dificultățile
financiare au limitat capacitatea sectorului corporativ de a investi în
proiecte viitoare. Restructurarea financiară și operațională
a sectorului corporatist, care trebuie efectuată de urgență, nu
a început încă pe scară largă. Este necesară o perspectivă
consolidată asupra diferitelor expuneri la riscul de credit în sistemul
bancar pentru a accelera găsirea de soluții în cazul creditelor
neperformante și a facilita negocierile în materie de restructurare, în
special în cazul împrumuturilor intragrup complexe și interconectate. Un
grup operativ centralizat, format din reprezentanți cu experiență
ai tuturor părților interesate, ar putea să preia inițiativa
în ceea ce privește sprijinirea și accelerarea acestui proces. Între
timp, este foarte important ca în cadrul Societății de administrare a
activelor bancare să se închidă rapid și eficient mai multe
cazuri urgente în curs de soluționare.
(16)
În pofida potențialului
său, Slovenia are unul dintre cele mai reduse stocuri de investiții
străine directe din UE (34,1 % din PIB față de media de
47,1 % din PIB înregistrată în UE în 2012). Deși privatizarea și
restructurarea corporativă oferă numeroase noi posibilități
pentru investitorii privați, există dovezi cu privire la faptul
că mediul și cultura de afaceri insuficient dezvoltate împiedică
Slovenia să le valorifice pe deplin. În
2012, a început un proces de dereglementare a profesiilor reglementate,
până în prezent numărul profesiilor reglementate scăzând de la
323 la 262. Continuarea procesului de dereglementare a profesiilor
reglementate ar contribui la creșterea numărului de furnizori naționali
și străini de servicii și, astfel, ar contribui la sporirea
competitivității. Coerența măsurilor menite să
îmbunătățească mediul de afaceri și activitățile
antreprenoriale poate fi perfecționată. În acest context, viitoarea
strategie de specializare inteligentă din cadrul fondurilor structurale și
de investiții europene pentru perioada 2014-2020 va oferi ocazia de a se
acorda o atenție specială unor măsuri-cheie cum ar fi crearea de
produse inovatoare comercializabile.
(17)
Slovenia se află în primele etape de elaborare
a propunerilor privind reforma amplă a sectorului public (care
urmează să fie adoptate în ianuarie 2015). În acest context, Slovenia
trebuie să restabilească credibilitatea și calitatea administrației
publice. Slovenia a înregistrat unele progrese în ceea ce privește
îmbunătățirea calității sistemului judiciar și a
redus numărul de cauze pendinte. Reforma gestionării cauzelor în
materie comercială și civilă a îmbunătățit funcționarea
sistemului judiciar. Recentele tendințe pozitive înregistrate în privința
litigiilor în materie comercială și civilă s-au confirmat.
(18)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei,
evaluând Programul de stabilitate și Programul național de
reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora
pentru o politică bugetară și socioeconomică
sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și
orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței
economice globale a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE
la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie
în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-8 de
mai jos.
(19)
Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a
examinat Programul de stabilitate al Sloveniei, iar avizul[10] său se
reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.
(20)
Având în vedere bilanțul aprofundat realizat
de Comisie și prezenta evaluare, Consiliul a examinat Programul național
de reformă și Programul de stabilitate prezentate de această țară.
Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE)
nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările 1-8 de mai jos.
(21)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice a zonei euro în
ansamblul ei. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări
specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Slovenia
ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare pe deplin și
în timp util a acestor recomandări.
RECOMANDĂ ca Slovenia să
întreprindă acțiuni în perioada 2014-2015 astfel încât:
1.           Să consolideze strategia
bugetară cu măsuri structurale suficient de bine precizate, pentru
anul 2014 și perioada ulterioară, în scopul de a asigura corectarea
durabilă a deficitului excesiv până în 2015, prin realizarea
efortului de ajustare structurală specificat în recomandarea Consiliului
din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. O corectare
durabilă a dezechilibrelor bugetare necesită o punere în aplicare
credibilă a reformelor structurale ambițioase pentru a spori
capacitatea de ajustare și a stimula creșterea și ocuparea forței
de muncă. După corectarea deficitului excesiv, să vizeze o
ajustare structurală de cel puțin 0,5 % din PIB în fiecare an, și
chiar mai mult în condiții economice bune, sau să asigure faptul
că regula privind gradul de îndatorare este îndeplinită pentru a
înscrie ponderea datoriei publice, care în prezent este ridicată, pe o
traiectorie descendentă durabilă. Să îmbunătățească
credibilitatea politicii bugetare, să finalizeze adoptarea unei reguli
privind soldul/excedentul bugetului public general în termeni structurali,
să introducă obligativitatea cadrului bugetar pe termen mediu, care
să aibă un caracter exhaustiv și să fie transparent, și
să stabilească temeiul juridic necesar pentru un consiliu fiscal
operațional care să definească sfera sa de competență
în cadrul procesului bugetar și să introducă dispoziții
procedurale clare privind monitorizarea rezultatelor bugetare cât mai curând
posibil. Până la sfârșitul anului 2014, să lanseze o
analiză cuprinzătoare privind cheltuielile, care să vizeze
nivelul central și nivelul administrațiilor locale, utilizatorii
direcți și indirecți ai bugetului, precum și furnizorii de
utilități și de servicii în domeniul sănătății
care sunt deținuți de municipalități, pentru a face
economii bugetare în 2015 și în anii următori.
2.           Pe baza consultării publice,
să stabilească măsuri menite să asigure sustenabilitatea
sistemului de pensii în perioada ulterioară anului 2020, care să
includă ajustări ale parametrilor-cheie, cum ar fi corelarea vârstei
legale de pensionare cu creșterea speranței de viață și
încurajarea contribuțiilor private la cel de al doilea pilon al sistemului
de pensii. Să limiteze cheltuielile legate de îmbătrânirea populației
în ceea ce privește îngrijirea pe termen lung prin direcționarea
prestațiilor către persoanele care au cea mai mare nevoie de acestea și
reorientarea îngrijirii instituționalizate înspre îngrijirea la domiciliu.

3.           După consultarea
partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale,
să elaboreze, până la sfârșitul anului 2014, un amplu acord
social menit să asigure faptul că evoluția salariilor, inclusiv
a salariului minim, sprijină competitivitatea, cererea internă și
crearea de locuri de muncă. Să redefinească elementele
componente ale salariului minim și să-și revizuiască
sistemul de indexare. Să ia măsuri pentru a reduce în continuare
segmentarea, în special prin abordarea eficienței stimulentelor pentru
angajarea lucrătorilor tineri și a celor în vârstă, precum și
prin utilizarea contractelor de drept civil. Să adopte Legea privind munca
desfășurată de studenți. Să acorde prioritate
implicării tinerilor neînregistrați, prin asigurarea unor
capacități corespunzătoare pentru serviciilor publice de ocupare
a forței de muncă. În vederea creșterii gradului de
ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor slab calificați
și al lucrătorilor în vârstă, să adapteze mediul de lucru
la prelungirea vieții profesionale și să concentreze alocarea
resurselor pentru măsuri adaptate de politică activă în domeniul
pieței forței de muncă, îmbunătățind
totodată eficacitatea acestora. Să remedieze necorelarea competențelor
cu cerințele pieței prin îmbunătățirea
atractivității învățământului profesional și
tehnic, precum și prin dezvoltarea în continuare a cooperării cu
părțile interesate relevante în ceea ce privește evaluarea
nevoilor pieței forței de muncă.
4.           Să finalizeze, în 2014,
procesul de privatizare a NKBM, astfel cum s-a planificat, să
pregătească Abanka pentru privatizare în 2015, să continue
punerea rapidă în aplicare a planurilor de restructurare a băncilor care
beneficiază de ajutor de stat și consolidarea necesară a
sectorului bancar. Pe baza învățămintelor desprinse din
evaluarea calității activelor și a testului de rezistență,
să finalizeze, în august 2014, planul de acțiune cuprinzător
privind băncile, care să includă măsuri specifice menite
să îmbunătățească guvernanța, supravegherea,
gestionarea riscurilor, procesul de aprobare a creditelor, precum și
calitatea și disponibilitatea datelor. Să consolideze capacitatea
băncilor de a găsi soluții în cazul creditelor neperformante
prin consolidarea gestionării interne a activelor și restructurarea
unităților. Să clarifice mandatul Societății de
administrare a activelor bancare prin publicarea, până în septembrie 2014,
a unei strategii cuprinzătoare în materie de gestionare și a unui
plan amplu de afaceri, care să prezinte detaliat rolul său în
restructurarea activelor sale, obiectivele de rambursare, bugetele, planurile
de gestionare a activelor și randamentele preconizate, asigurând,
totodată, resursele adecvate.
5.           Să continue punerea în
aplicare a privatizărilor anunțate în 2013, în conformitate cu
termenele stabilite. Să adopte o strategie pentru Societatea slovenă
de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenski državni holding),
care să prevadă o clasificare clară a activelor, în conformitate
cu termenele și definițiile stabilite în legea din 2014 privind
această societate. Până în noiembrie 2014, să elaboreze un
program pe termen scurt (unul sau doi ani) de dezinvestiție pentru o serie
de active bine direcționate, cu un calendar clar. Să asigure faptul
că societatea în cauză este pe deplin operațională, în
calitate de vehicul de gestionare a activelor rămase în proprietatea
statului și de dezinvestiție a activelor alocate în conformitate cu
reglementările în materie de gestionare, în termenele prevăzute de
lege. Până în septembrie 2014, să adopte și să
pună în aplicare un cod de guvernanță corporativă pentru
întreprinderile de stat, pentru a asigura o gestionare profesională,
transparentă și independentă a acestora.
6.           Să finalizeze planul
general de restructurare corporativă până la sfârșitul anului
2014, care să prevadă priorități clare și un proces
eficace de punere în aplicare. Să înființeze un grup operativ central
de monitorizare și de coordonare a procesului global de restructurare
corporativă, care să asigure cunoștințele de specialitate,
îndrumarea și consilierea necesare, și să faciliteze procesul de
negociere între toate părțile interesate implicate. Să
stabilească o listă a celor mai stringente cazuri de restructurare,
maximizând totodată valoarea de recuperare pentru creditori. Să
promoveze utilizarea mecanismelor juridice disponibile și a celor mai bune
practici internaționale de către toate părțile implicate în
procesul de restructurare. Să evalueze modificările recente ale
legislației în materie de insolvență, până în septembrie
2014, fiind pregătită să introducă orice măsură
suplimentară necesară. Să reducă în continuare durata
procedurilor judiciare în primă instanță în litigiile în materie
civilă și comercială, inclusiv cauzele de insolvență,
precum și numărul de cauze pendinte, în special cele privind
executarea hotărârilor și insolvența.
7.           Să reducă
obstacolele din calea desfășurării de activități
economice în Slovenia în domenii-cheie pentru dezvoltarea economică,
astfel încât țară să devină mai atractivă pentru
investițiile străine directe, în special prin accelerarea procesului
de liberalizare a profesiilor reglementate și prin reducerea sarcinii
administrative, inclusiv prin facilitarea schemelor de autorizare. Să
asigure Agenției pentru protecția concurenței o autonomie
bugetară suficientă și să îi confere acesteia o mai mare
independență instituțională. Să raționalizeze
prioritățile și să asigure coerența între strategia
din 2011 privind cercetarea și inovarea și strategiile din 2013
privind politica industrială, pe de o parte, și viitoarele strategii
privind specializarea inteligentă și transporturile, pe de altă
parte, și să asigure punerea rapidă în aplicare și
evaluarea eficacității acestora.
8.           Să ia măsuri
eficace pentru combaterea corupției, care să consolideze transparența
și răspunderea, și care să introducă proceduri externe
de evaluare a performanțelor și de control al calității.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
[3]               COM(2014) 425 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 și P7_TA(2014)0129.
[5]               JO L 140, 27.5.2013, p. 11.
[6]               C(2013) 8010 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 88 final.
[10]             În temeiul articolului 5 alineatul
(2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


title: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro

text:
               23.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/15

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 12 iulie 2011
   privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro
   2011/C 217/05
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   după consultarea Comitetului economic și financiar,
   întrucât:

               (1)

               La 20 iunie 2011, Eurogrupul a purtat discuții cu privire la implementarea orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro („statele membre din zona euro”), recunoscând nevoia unei consolidări mai ferme, în cadrul Eurogrupului, a coordonării politicilor aplicate de aceste state și a monitorizării modului în care sunt implementate recomandările adresate statelor din zona euro.

               (2)

               Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (3)

               În data de 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014). Statele membre și UE au fost invitate să ia în considerare aceste orientări la elaborarea politicilor economice.

               (4)

               În data de 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex-ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

               (5)

               Pe 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

               (6)

               Pe 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

               (7)

               În aprilie și mai 2011, statele membre din zona euro și-au prezentat programele de stabilitate din 2011 pentru perioada 2011-2014 și programele naționale de reformă din 2011. Aceste programe au fost evaluate în același timp.

               (8)

               Experiența primului deceniu de utilizare a monedei euro a evidențiat în principal numeroasele beneficii ale monedei unice. Criza mondială a provocat însă o contracție puternică a PIB-ului din zona euro, care a ajuns în 2009 sub nivelul din 2006. Deși în 2010 PIB-ul și-a reluat creșterea, nivelul producției a rămas inferior celui din 2007. O consecință a acestui fapt a fost creșterea șomajului în zona euro de la 7,6 % în 2007 la 10,1 % în 2010. Totodată s-a produs o deteriorare a finanțelor publice din zona euro, care a dus la reevaluarea considerabilă a riscurilor legate de datoria suverană în unele state membre din zona euro și a cauzat o serie de riscuri la adresa stabilității macrofinanciare. Statele membre își reiau în prezent creșterea, însă în moduri diferite, ceea ce reflectă existența unor diferențe ciclice și structurale. Criza a avut ca efect atenuarea dezechilibrelor macroeconomice care apăruseră înainte de izbucnirea ei, însă rămâne de văzut dacă aceasta este suficientă și sustenabilă.

               (9)

               Soldurile bugetelor generale din zona euro au început, în general, să se îmbunătățească în 2010 și, potrivit previziunilor de primăvară ale serviciilor Comisiei, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate, vor continua să se îmbunătățească și în 2011. Datoria publică își va menține însă tendința de creștere până în 2012. Dacă nu va fi corectată în anii următori, datoria poate pune în pericol sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în condițiile unei creșteri potențiale scăzute și ale evoluției demografice nefavorabile. În 2010, deficitul din zona euro a scăzut până la 6 % din PIB, în timp ce ponderea datoriei a crescut la 85,1 % din PIB. Programele de stabilitate din 2011 prevăd scăderea deficitului din zona euro până la 1,3 % din PIB în 2014, iar datoria se va înscrie și ea pe o traiectorie descendentă, ajungând la sub 85 % din PIB în 2014, după ce în 2012 va atinge o valoare record. Această strategie de consolidare bugetară pentru zona euro în ansamblu ar fi compatibilă cu strategia convenită de ieșire și cu nevoia de a se reveni la finanțe publice solide, în condițiile consolidării redresării economice. Faptul că această consolidare se axează în principal pe reducerea cheltuielilor, și nu pe creșterea impozitelor, mărește șansele sale de succes. În pofida acestui fapt, implementarea eficientă a anumitor măsuri rămâne să fie confirmată. Recent, mai multe state membre din zona euro au implementat noi reguli fiscale sau au anunțat că le vor înăspri pe cele existente, însă în unele dintre statele membre din zona euro va fi nevoie de măsuri suplimentare pentru ca aceste reguli să fie eficiente. Având în vedere ritmul îmbătrânirii populației, reformele sistemelor de pensii și de asigurări sociale nu sunt încă suficiente pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung.

               (10)

               Reacția UE la nivelul politicilor aplicate a adus îmbunătățiri în ceea ce privește funcționarea și stabilitatea sistemului financiar. Printre dificultățile cu care se confruntă sectorul financiar din mai multe state membre ale zonei euro se numără expunerea băncilor la noi pierderi aferente activelor deținute sau înăsprirea condițiilor de refinanțare, continuarea restructurării și a recapitalizării sectorului bancar. Pe măsură ce condițiile în sectorul financiar se stabilizează, va fi necesară retragerea treptată a sprijinului din partea sectorului public pentru sectorul bancar, acordând în același timp atenție condițiilor speciale din cadrul sectorului bancar al statelor membre. Abordarea acestor provocări va contribui la diminuarea incertitudinilor în privința obligațiilor publice contingente.

               (11)

               Pentru ca potențialul de creștere din zona euro să evolueze și dezechilibrele macroeconomice din zona euro să fie eliminate, este nevoie de îmbunătățirea productivității și a competitivității și de înlăturarea obstacolelor structurale din calea cererii domestice private. În acest sens, statele membre ale zonei euro au anunțat în programele naționale de reformă o serie de reforme structurale. Este nevoie însă de mai multe măsuri pentru a îmbunătăți funcționarea pieței produselor și a pieței muncii din aceste țări, în special în ceea ce privește sectorul serviciilor, o consolidare bugetară favorabilă creșterii și sistemele de stabilire a salariilor.

               (12)

               Pentru a asigura buna funcționare a UEM, statele membre din zona euro au obligația expresă de a-și trata propriile politici economice ca pe o chestiune de interes comun, date fiind posibilele efecte de contagiune între țări care utilizează aceeași monedă. De aceea, pe fondul crizei economice și al dificultăților actuale, s-a dovedit necesară o revizuire mai aprofundată și permanentă a coordonării politicilor economice la nivelul UE și al zonei euro. Ciclul anual integrat de supraveghere denumit „Semestrul european”, cadrul consolidat de guvernanță economică, crearea Comitetului european pentru risc sistemic, a agențiilor europene de supraveghere și a mecanismului european de stabilitate sunt elemente esențiale, chiar dacă unele dintre ele nu au fost încă adoptate și/sau implementate integral. Pactul Euro Plus întărește și mai mult acest cadru.

               (13)

               Comisia a evaluat programele de stabilitate și programele naționale de reformă ale statelor membre din zona euro ținând cont de nevoia de a întări guvernanța economică globală a zonei euro. Comisia consideră că sunt necesare respectarea cu strictețe a țintelor bugetare, prin măsuri suplimentare în unele state membre din zona euro, și adoptarea de noi măsuri pentru întărirea normelor fiscale și a sustenabilității. Totodată trebuie luate măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți stabilitatea financiară, reformele fiscale favorabile creșterii și măsurile de consolidare, mecanismele de fixare a salariilor, concurența din sectorul serviciilor și implementarea Pactului Euro Plus,

         RECOMANDĂ statelor membre care au adoptat moneda euro ca în perioada 2011-2012:

               1.

               Să respecte cu strictețe țintele bugetare fixate în programele de stabilitate din 2011 și în memorandumurile de înțelegere, pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară din partea UE/FMI și, dacă este cazul, să își intensifice eforturile de consolidare conform avizului emis de Consiliu. În special, să asigure eforturi fiscale adecvate în vederea corectării deficitelor excesive și în vederea apropierii de obiectivele bugetare pe termen mediu. Utilizarea oricăror venituri excepționale pentru accelerarea ajustării. Aceasta ar trebui să contribuie la îmbunătățirea dinamicii datoriei publice.

               2.

               Să asigure disciplina fiscală la nivel național și subnațional, în special prin introducerea sau consolidarea unui cadru fiscal suficient de solid și de constrângător.

               3.

               Să continue implementarea reformelor sistemelor de asigurări sociale care să garanteze sustenabilitatea bugetară, acordând atenția cuvenită caracterului adecvat al pensiilor și al beneficiilor sociale, în special prin adaptarea sistemelor de pensii în funcție de situația demografică de la nivel național.

               4.

               Să îmbunătățească funcționarea și stabilitatea sistemului financiar, luând măsuri imediate în urma rezultatelor simulărilor de criză care vor avea loc la nivelul UE pentru a se asigura că sectorul bancar continuă să își consolideze rezistența la eventualele pierderi viitoare sau constrângeri de finanțare și că instituțiile financiare neviabile se pot restructura sau pot ieși de pe piață fără a cauza presiuni excesive pe piețele financiare.

               5.

               Să continue reformele fiscale care acordă prioritate surselor de impozitare favorabile creșterii, protejând totodată veniturile fiscale globale, în special prin reducerea impozitării muncii, pentru ca aceasta să fie remunerată corespunzător; atunci când reduc cheltuielile publice, să protejeze elementele care generează creștere, cum sunt cheltuielile în domeniul cercetării-dezvoltării, al educației și al eficienței energetice; atunci când este necesar, să ajusteze mecanismele de stabilire a salariilor și de indexare prin consultări cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, astfel încât evoluția salariilor să fie corelată cu productivitatea, cu competitivitatea și cu situația ocupării forței de muncă.

               6.

               Să introducă noi reforme în vederea promovării concurenței în sectorul serviciilor, în mod concret prin eliminarea restricțiilor nejustificate din sectorul serviciilor profesionale, al comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea.

               7.

               Să implementeze integral angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus, pentru a promova creșterea, competitivitatea și ocuparea forței de muncă în zona euro.

      Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52012DC0325

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al României și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență al României pentru perioada 2012-2015 /* COM/2012/0325 final */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă pe 2012 al României
și care include avizul Consiliului privind Programul de
convergență al României pentru perioada 2012-2015
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2)
și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3],
având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă
strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere
economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită
a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de
creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)       Consiliul a adoptat, în data
de 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar
în 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de
ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează
împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate
să țină seama de orientările integrate în cadrul
politicilor economice și de ocupare a forței de muncă
naționale.
(3)       La 12 iulie 2011, Consiliul a
adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al
României pentru 2011 și a emis un aviz al Consiliului privind Programul de
convergență actualizat al României pentru perioada 2011-2014.
(4)       La 23 noiembrie 2011, Comisia
a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând
începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex-ante și
integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020.
(5)       La 2 martie 2012, Consiliul
European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, consolidării fiscale și
acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a
evidențiat necesitatea continuării consolidării fiscale
diferențiate favorabile creșterii, restabilirii condițiilor normale
de creditare a economiei, promovării creșterii și a
competitivității, abordării șomajului și a
consecințelor sociale ale crizei și modernizării
administrației publice.
(6)       La 2 martie 2012, Consiliul
European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul
euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi
incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și
în programele lor naționale de reformă.
(7)       La 23 aprilie 2012, România
și-a prezentat Programul național de reformă pe 2012 și, la
11 mai 2012, Programul de convergență pentru perioada 2012-2015.
(8)       La 6 mai 2009, Consiliul a
adoptat Decizia 2009/459/CE[5]
pentru a oferi României asistență financiară pe termen mediu, pe
o perioadă de trei ani, în temeiul dispozițiilor articolului 143 din
tratat. Memorandumul de înțelegere de însoțire a deciziei, semnat la
data de 23 iunie 2009, și completările ulterioare prevăd
condițiile de politică economică pe baza cărora a fost
acordată asistența financiară. Decizia 2009/459/CE a fost
modificată la 16 martie 2010 prin Decizia 2010/183/UE[6]. Întrucât România a implementat
cu succes programul și în condițiile unei ajustări parțiale
a contului curent din cauza deficiențelor structurale care subzistă
încă pe piața produselor și pe piața muncii din România
și care determină o anumită vulnerabilitate a țării la
șocurile prețurilor internaționale, la 12 mai 2011, Consiliul a
adoptat Decizia 2011/288/UE[7]
pentru a se furniza României asistență financiară
preventivă pe termen mediu, pe o perioadă de trei ani, în
conformitate cu prevederile articolului 143 din tratat. Memorandumul de
înțelegere de însoțire a deciziei a fost semnat la 29 iunie 2011
și prima completare a acestuia la 27 decembrie 2011.
(9)       Cu ocazia celei de a doua
revizuiri formale a programului de asistență financiară pe
termen mediu care a avut loc la sfârșitul lunii aprilie – începutul lunii
mai 2012 s-a stabilit că implementarea programului de către Romania
își urmează cursul. Ținta pe 2011 privind deficitul bugetar în
termeni cash a fost îndeplinită, iar obiectivul SEC[8] ar fi fost îndeplinit,
dacă nu ar fi fost adoptată o măsură importantă, cu
caracter excepțional, ca urmare a pronunțării unei hotărâri
judecătorești prin care guvernul a fost obligat să
plătească compensații anumitor categorii de salariați.
Bugetul pe 2012 se menține în parametri pentru a atinge un deficit
inferior nivelului de 3 % din PIB din perspectiva SEC. Sectorul bancar din
România a rămas rezilient, în ciuda deteriorării continue a
calității activelor, care a continuat să afecteze
profitabilitatea sectorului bancar. Condiționalitatea
programului în sectorul financiar a fost respectată, deși cu unele
întârzieri în anumite cazuri. Progresele înregistrate în principalele domenii
ale reformei structurale, precum energia, transporturile și absorbția
fondurilor UE au fost inegale.
(10)     După doi ani de
scădere, PIB-ul real al României a crescut cu 2 ½ % în 2011. Pentru 2012
se preconizează o încetinire a creșterii la 1,4 %. Cererea
internă se preconizează a fi principalul motor al creșterii.
Investițiile publice, susținute prin îmbunătățirea
absorbției fondurilor UE, este de așteptat să joace un rol-cheie
în 2012.
(11)     Pe baza evaluării
programului de convergență pe 2012, în temeiul Regulamentului (CE)
nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul
macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în
program este plauzibil. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în program
este de a atinge un deficit bugetar inferior nivelului de 3 % din PIB în 2012,
în conformitate cu recomandările pe care Consiliul le-a formulat în cazul
României în cadrul procedurii de deficit excesiv. Ulterior, se vizează
atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) definit drept un deficit
de 0,7 % din PIB în termeni structurali. OTM reflectă în mod adecvat
cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. După
corectarea planificată a deficitului excesiv în 2012, se preconizează
că deficitul va scădea în continuare, până la 2,2 % din PIB în 2013,
la 1,2 % din PIB în 2014 și la 0,9 % din PIB în 2015. Pe baza soldului
bugetar structural (recalculat)[9],
acest lucru implică o îmbunătățire a deficitului cu 1,5 %
în 2012, cu 0,5 % în 2013 și cu 0,7 % în 2014, în concordanță cu
nivelul de referință de 0,5 % din PIB prevăzut în Pactul de
stabilitate și de creștere. Rata de creștere a cheltuielilor
publice este în concordanță cu nivelul de referință al
cheltuielilor din Pactul de stabilitate și de creștere pentru
perioada 2012-2015. Programul prevede realizarea OTM în 2014. Principalele
riscuri pentru obiectivele bugetare sunt arieratele întreprinderilor de stat,
precum și posibilele reacumulări de arierate la nivelul
administrațiilor publice locale și în sectorul
sănătății. În ceea ce privește datoria publică,
aceasta era sub nivelul de 34 % din PIB până la sfârșitul anului 2011,
rămânând astfel cu mult sub 60 % din PIB.
(12)     România și-a asumat o
serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus. Aceste angajamente, precum
și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă
la promovarea competitivității și a ocupării forței de
muncă, la asigurarea unui grad mai ridicat de sustenabilitate a
finanțelor publice și la consolidarea stabilității
financiare,
RECOMANDĂ ca România să
depună eforturi în perioada 2012-2013 astfel încât:
Să
implementeze măsurile prevăzute în Decizia 2009/459/CE,
modificată prin Decizia 2010/183/UE, alături de măsurile
prevăzute în Decizia 2011/288/UE, detaliate în memorandumul de
înțelegere din 23 iunie 2009 și în completările ulterioare la
acesta, precum și în memorandumul de înțelegere din 29 iunie 2011
și în completările ulterioare la acesta.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               COM(2012)325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 și P7_TA(2012)0047.
[4]               Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012.
[5]               JO L 150, 13.6.2009, p. 8.
[6]               JO L 83, 30.3.2010, p. 19.
[7]               JO L 132, 19.5.2011, p. 15.
[8]               Sistemul European de Conturi.
[9]               Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile
cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de
către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind
metodologia convenită de comun acord.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 14 septembrie 2012 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (BCE/2012/20)

text:
               22.9.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 286/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 14 septembrie 2012
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
   (BCE/2012/20)
   2012/C 286/01
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland s-a încheiat după auditarea aferentă exercițiului financiar 2011. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2012.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a selectat RSM Farrell Grant Sparks în calitate de auditor extern pentru exercițiile financiare 2012-2016,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă numirea RSM Farrell Grant Sparks în calitate de auditor extern al Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland pentru exercițiile financiare 2012-2016.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 14 septembrie 2012.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI