				|

		52013DC0396

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI care vizează încetarea situației de deficit public excesiv în Slovenia /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
care vizează încetarea situației de deficit
public excesiv în Slovenia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
având în vedere recomandarea Comisiei
Europene,
întrucât:
(1)       În conformitate cu articolul 126
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre trebuie să
evite deficitele publice excesive.
(2)       Pactul de stabilitate și de
creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de
consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri
susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.
(3)       La 2 decembrie 2009,
Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din
TFUE, că în Slovenia exista un deficit excesiv, astfel încât a emis o
recomandare[1]
pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013 cel târziu, în conformitate
cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[2]. Pentru reducerea deficitului
public general sub nivelul de 3 % din PIB într-un mod credibil și
sustenabil, s-a recomandat autorităților slovene să pună în aplicare, în 2010,
măsurile de consolidare fiscală planificate, să asigure o ajustare bugetară
structurală anuală medie de ¾ % din PIB în perioada 2010-2013 și să precizeze
măsurile care sunt necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013,
în contextul în care condițiile ciclice permit acest lucru și să accelereze
reducerea deficitului în cazul în care condițiile economice sau bugetare se
dovedesc a fi mai bune decât se aștepta la momentul respectiv.
(4)       La 15 iunie 2010, Comisia a
ajuns la concluzia că, pe baza previziunilor din primăvara 2010 ale serviciilor
Comisiei, Slovenia a luat măsuri eficace conforme cu recomandarea Consiliului
din 2 decembrie 2009 pentru a-și aduce deficitul public sub valoarea de
referință de 3 % din PIB și, prin urmare, a considerat că nu mai era
necesară nicio altă etapă în cadrul procedurii de deficit excesiv.
(5)       În conformitate cu
articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,
Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări
revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, în cazul
în care s-au luat măsuri eficace și, după adoptarea recomandării respective,
survin evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe nefavorabile
majore pentru finanțele publice. Apariția unor evenimente economice neprevăzute
cu consecințe negative majore asupra bugetului trebuie evaluată în raport cu
previziunile economice care au stat la baza recomandării Consiliului.
(6)       În conformitate cu articolul 126
alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al
Consiliului, acesta trebuie să formuleze recomandări pentru statul membru în
cauză, astfel încât acesta să pună capăt situației de deficit excesiv până la
sfârșitul unei anumite perioade. Pentru ca statul membru respectiv să ia măsuri
eficace în vederea corectării deficitului excesiv, recomandarea trebuie să
stabilească un termen maxim de șase luni. De asemenea, într-o recomandare
privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să solicite
îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau
la baza recomandării, corespund unei ameliorări anuale minime a soldului
structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, însă fără măsuri cu caracter
excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca
valoare de referință.
(7)       Pe baza analizei aprofundate
din 2013 a Comisiei privind Slovenia, Comisia consideră că Slovenia se
confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Pentru obținerea unor
ameliorări sustenabile ale rezultatelor fiscale și macroeconomice, precum și
ale celor înregistrate pe piața forței de muncă, este necesar să se realizeze
progrese simultane în ceea ce privește reducerea dezechilibrelor macroeconomice
și corectarea deficitului excesiv.
(8)       Previziunile din toamna 2009
ale serviciilor Comisiei, care au stat la baza recomandării emise de Consiliu
în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE la data de 2 decembrie 2009,
au estimat o creștere a economiei Sloveniei cu 1,3 % în 2010 și cu 2,0 %
în 2011. Anii 2012 și 2013 au fost excluși din perioada analizată în aceste
previziuni, dar, pe baza ipotezei unei eliminări treptate a deviației negative
majore a producției până în 2015, pentru 2012 și 2013 se preconiza o creștere
mai accentuată decât în 2011. În timp ce creșterea PIB în 2010 era aproape
egală cu procentul anunțat în previziunile din toamna 2009 ale serviciilor
Comisiei, în 2011 creșterea se situa sub rata prevăzută de 2,0 %. În 2012,
economia Sloveniei a intrat din nou în recesiune. Previziunile actualizate din
primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei[3]
prezintă un scenariu mult mai nefavorabil decât se prevăzuse la data adoptării
recomandării Consiliului, inclusiv pentru 2013. În ansamblu, creșterea PIB s-a
dovedit a fi considerabil mai scăzută decât se prognozase în previziunile din
toamna 2009 ale serviciilor Comisiei. Acest fapt are efecte negative atât
asupra veniturilor, cât și asupra cheltuielilor, comparativ cu ceea ce se așteptase
la momentul în care Consiliul a emis recomandarea.
(9)       Slovenia s-a confruntat cu o
scădere considerabil mai abruptă a PIB-ului real decât în zona euro în
ansamblu, ca urmare a crizei economice și financiare mondiale, precum și a
dezechilibrelor interne. Scăderea cu 7,8 % a PIB-ului real în 2009 a fost
determinată, în special, de evoluțiile formării brute de capital. Redresarea
datorată exporturilor de care a beneficiat Slovenia în 2010 și 2011, atunci
când PIB-ul real a crescut cu 1,2 % și, respectiv, cu 0,6 % a fost
modestă, din cauza impactului produs de o cerere internă scăzută. În 2012,
economia Sloveniei a intrat din nou în recesiune, cu o creștere negativă a
PIB-ului real de -2,3 %. O contribuție pozitivă la creșterea economică
datorate cererii externe nete a fost rezultatul unei creșteri puternice a
exportului către piețele din afara Uniunii Europene, și al scăderii drastice a
importurilor din cauza cererii interne slabe.
(10)     Previziunile din primăvara 2013
ale serviciilor Comisiei estimează o nouă scădere a PIB-ului real cu 2,0 % în 2013
din cauza diminuării ocupării forței de muncă, a creșterii negative a
salariilor reale și a declinului continuu al investițiilor. Reducerea gradului
de îndatorare a societăților nefinanciare și reabilitarea sectorului bancar par
să progreseze, însă nu în suficientă măsură încât să susțină începutul unui nou
ciclu de investiții. Astfel, conform previziunilor, consumul privat și
investițiile vor rămâne principala frână a creșterii economice. Conform
previziunilor, contribuția pozitivă la creșterea economică determinată de
cererea externă netă ar trebui să scadă ușor. Conform previziunilor,
continuarea recesiunii cu o creștere a PIB de -0,1 % în 2014 este rezultatul
întârzierilor în ceea ce privește rezolvarea crizei din sectorul bancar și
restructurarea sectorului corporatist, care se confruntă cu un nivel ridicat de
îndatorare. Creșterea reală a PIB este proiectată la 1,3 % în 2015, datorită
cererii interne consolidate treptat, în principal ca urmare a reabilitării sectorului
bancar, a progreselor privind scăderea gradului de îndatorare a societăților și
a încrederii sporite în rândul consumatorilor.
(11)     Deficitul public general a
crescut la 6,2 % din PIB în 2009, ca urmare a dinamicii endogene puternice la
nivelul cheltuielilor, în principal cheltuielile cu dobânzile și
transferurile sociale. Măsurile de consolidare din 2010, în mare parte măsuri
ad-hoc, au vizat o creștere mai redusă a cheltuielilor salariale din sectorul
public și a transferurilor sociale, în special. Indexarea coeficienților de
prestație socială, inclusiv a pensiilor, precum și a salariilor din sectorul
public a fost redusă la jumătate în 2010, fiind reduse și unele indemnizații de
muncă. În ceea ce privește veniturile, au crescut în permanență ratele
accizelor la alcool, țigări și uleiuri minerale. Aceste măsuri, aprobate
înainte de adoptarea recomandării Consiliului privind procedura deficitului
excesiv, au contribuit la ușoara scădere a deficitului global în 2010 la 5,9 %
din PIB.
(12)     Bugetul 2011 a extins și a
intensificat măsurile de consolidare privind cheltuielile din 2010, în cea mai
mare parte pentru încă un an. În ceea ce privește veniturile, au fost majorate
în continuare ratele accizelor la țigări. Cu toate acestea, deficitul global a crescut
la 6,4 % din PIB în 2011, când acțiunile de recapitalizare a
întreprinderilor cu capital majoritar de stat care înregistrau pierderi și
măsurile cu caracter excepțional au determinat creșterea deficitului cu 1,4 %
din PIB.
(13)     Notificarea, în martie 2013, a
procedurii deficitului excesiv, validată de Comisie (Eurostat), a raportat un
deficit public general în 2012 de 4,0 % din PIB. Acest rezultat a fost generat
de o altă operațiune de recapitalizare a celei mai mari bănci, efectuată în
iunie 2012, de aproximativ 0,2 % din PIB, fiind considerată o măsură cu
caracter excepțional. Guvernul a pus în aplicare un vast mecanism de
restrângere a cheltuielilor curente prin diminuări salariale în sectorul public
și ale transferurilor sociale. Cu toate acestea, majoritatea măsurilor de
consolidare sunt valabile și în acest caz doar temporar. În plus, investițiile
publice a fost reduse din nou, procentul total al diminuării ajungând la 45 %
în termeni reali, începând din 2009. În fine, injecțiile de capital, inclusiv
măsurile cu caracter excepțional, în beneficiul întreprinderilor publice au
fost considerabil mai scăzute decât în 2011. În ceea ce privește veniturile,
guvernul a redus rata impozitului pe profit și a introdus alocații mai
generoase pentru investiții și pentru cercetare și dezvoltare.
(14)     Previziunile actualizate din
primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei prognozează un deficit public general
în 2013 de 5,5 % din PIB. Cu toate acestea, dacă nu se ține seama de două
conversii cu caracter excepțional ale instrumentelor hibride datorii-capital
propriu în capital propriu pentru cele mai mari două bănci din țară,
reprezentând 1,2 % din PIB, deficitul din 2013 ar trebui să fie estimat la 4,3
% din PIB. Deficitul prognozat, de 5,5 % din PIB, diferă de obiectivul prevăzut
la nivel național pentru 2013, și anume un deficit de 7,9 % din PIB, înscris
astfel în versiunea actualizată din 2013 a programului de stabilitate, care
ține seama de operațiunile de recapitalizare a băncilor, de 3,7 % din PIB. Se
preconizează că, în 2013, finanțele publice ar trebui să beneficieze de
efectele manifestate în decurs de un an ale măsurilor de economisire prevăzute
de Legea privind echilibrarea finanțelor publice, intrată în vigoare în iunie 2012,
precum și de noile măsuri, aprobate și prevăzute în bugetul 2013, menite să
sporească veniturile. Se preconizează că deteriorarea pieței muncii va avea
drept consecință o scădere a contribuțiilor sociale. În schimb, se preconizează
că transferurile sociale vor crește din nou, întrucât numărul de noi pensionari
era în continuare ridicat la sfârșitul anului 2012 și la începutul anului 2013.
(15)     Previziunile actualizate din
primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei prognozează pentru 2014 un deficit de 4,9
% din PIB, în ipoteza în care nu se produc schimbări în linia de politică.
Bugetul 2014 nu include noi măsuri discreționare, cu excepția unei scăderi a
ratei impozitului pe profit la 16 % și a menținerii globale a pachetului
salarial din sectorul public la nivelul anului 2013. În ceea ce privește
cheltuielile, se preconizează că vor continua să crească în special
cheltuielile cu dobânzile și transferurile sociale din cauza unui grad mai
ridicat de îndatorare, a numărului din ce în ce mai mare de persoane pensionate
pentru limită de vârstă și a indexării pensiilor. În ipoteza în care se mențin
politicile actuale, se prognozează un deficit de 5,5 % din PIB în 2015.
Previziunile includ noi creșteri ale cheltuielilor cu dobânzile, creșterea
cheltuielilor salariale din sectorul public după expirarea măsurilor temporare
de reducere a salariilor angajaților din sectorul public și etapa finală a
diminuării treptate a ratei impozitului pe profit cu 1 pp., pentru a ajunge la 15
%.
(16)     CU excepția resurselor fiscale
suplimentare pentru consolidarea băncilor, riscurile legate de previziunile
privind deficitul par echilibrate. Agravarea riscurilor rezultă din noile
măsuri de economisire anunțate în bugetul suplimentar 2013, în timp ce
agravarea riscurilor rezultă dintr-o slabă execuție bugetară, precum și din
hotărârea Curții, contestată încă de guvern, care stipulează ca plata
creșterilor salariale acordate angajaților să fie amânată pentru 2010.
(17)     Conform previziunilor din
primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei, efortul fiscal anual mediu, exprimat
în valoare nominală, este estimat la 0,5 % din PIB în perioada 2010-2013.
Consolidarea a fost amânată pentru 2012 și 2013. După ce s-a luat în calcul
impactul revizuirii creșterii potențiale a PIB în perioada dintre previziunile
actuale și previziunile care stau la baza recomandărilor Consiliului din 2
decembrie 2009, precum și impactul evoluției veniturilor în raport ceea ce
anunțau elasticitățile standard, efortul ajustării structurale anuale medii în
perioada 2010 -2013 a fost estimat la 1,1 % din PIB. Acest procent depășește
efortul bugetar anual mediu recomandat, de ¾ % din PIB.
(18)     Suma totală aferentă măsurilor
de consolidare suplimentare puse în aplicare de autoritățile slovene în urma
recomandării Consiliului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive în
perioada 2010-2013 este estimată la aproximativ 6 ¾ % din PIB pe baza unei
abordări ascendente. Această estimare nu include sumele aferente măsurilor de
consolidare de aproximativ 0,8 % din PIB prevăzute în bugetul 2010 și
incluse deja în previziunile din toamna 2009 ale serviciilor Comisiei. Măsurile
care reprezintă circa 5 % din PIB au inclus, în special, mecanisme de
indexare reduse și diminuări ale salariilor din sectorul public și ale
prestațiilor sociale, precum și creșterea impozitelor indirecte. În plus,
autoritățile au redus semnificativ investițiile publice, cu aproximativ 1¾ %
din PIB în perioada 2010-2012.
(19)     Slovenia se confruntă cu
creșterea drastică a datoriei publice din cauză că deficitele primare se mențin
la un nivel ridicat și, într-o mai mică măsură, din cauza ajustărilor
stocuri-flux și a plăților mai mari aferente dobânzilor. Datoria a crescut de
la 22 % din PIB în 2008, la 54 % din PIB în 2012. În previziunile din primăvara
2013 ale serviciilor Comisiei se prognozează o creștere la 61 % din PIB în
2013, depășind astfel valoarea de referință din tratat. În baza ipotezei în
care nu se vor produce schimbări la nivelul liniei de politică actuale, se
estimează că datoria va continua să crească la 69 % din PIB în 2015.
Aceste previziuni nu iau în calcul garanțiile se stat care reprezintă până la 11
% din PIB pentru transferuri de active către o societate care gestionează
active bancare, și nici transferurile de lichidități care reprezintă până la 3
% din PIB pentru recapitalizări, în conformitate cu Legea privind stabilitatea
sectorului bancar.
(20)     Slovenia a fost afectată grav
de evoluțiile economice negative și neprevăzute. Economia traversează o etapă
de dublă recesiune, estimată să dureze până în 2014. Ocuparea forței de muncă a
fost afectată în mod negativ, șomajul a crescut dramatic, iar creșterea
salariilor reale a devenit negativă. De asemenea, Slovenia se confruntă cu
dezechilibre macroeconomice excesive care afectează grav investițiile. Astfel,
cererea internă continuă să scadă. Acest fapt are efecte negative atât asupra
veniturilor, cât și asupra cheltuielilor, comparativ cu ceea ce se prevăzuse
atunci când Consiliul a emis recomandarea. În conformitate cu normele din
Pactul de stabilitate și de creștere, acordarea unui nou termen-limită pentru
ca Slovenia să își poată corecta deficitul excesiv până în 2015 este
întemeiată.
(21)     Acordarea unei perioade
suplimentare de doi ani pentru corectarea deficitului excesiv implică
realizarea unor obiective intermediare în materie de deficit global, și anume 4,9 %
din PIB în 2013 (3,7 % din PIB fără 1,2 % din PIB pentru cheltuieli
excepționale de recapitalizare a celor mai mari două bănci), 3,3 % din PIB
în 2014 și 2,5 % din PIB în 2015. Îmbunătățirea
subiacentă a soldului bugetar structural pe care o implică aceste obiective
este de 0,7 % din PIB în 2013, de 0,5 % din PIB în 2014 și de 0,5 % din PIB în 2015,
acestea două din urmă reprezentând îmbunătățirea minimă prevăzută de articolul 5
alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997.
În total, pentru a atinge obiectivele structurale menționate anterior,
autoritățile slovene ar trebui să pună în aplicare măsuri suplimentare de
consolidare reprezentând 1 % din PIB în 2013, 1 ½ % din PIB în 2014 și 1
½% din PIB în 2015, în plus față de măsurile deja incluse în scenariul de bază.
Aceste obiective țin seama de necesitatea de a se compensa efectele secundare
negative ale consolidării fiscale asupra finanțelor publice, prin impactul său
asupra creșterii PIB.
(22)     Conform raportului din 2012 al
Comisiei Europene privind sustenabilitatea fiscală, pe termen mediu și lung
Slovenia se confruntă cu un nivel ridicat al riscului în materie de
sustenabilitate. În raportul pe 2012 privind îmbătrânirea populației se
preconizează o creștere considerabilă a cheltuielilor publice totale în anii 2010-2060
legate de îmbătrânirea populației. În acest sens, pentru a se asigura
sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung sunt necesare măsuri suplimentare
de control al creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, care
să țină seama de toți parametrii relevanți privind sistemele de pensii și de
asigurări sociale.
(23)     Slovenia îndeplinește
condițiile necesare pentru prelungirea termenului-limită de corectare a
deficitului public excesiv în conformitate cu dispozițiile articolului 3
alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și
clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv,
ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
(1)
Slovenia ar trebui să pună capăt situației actuale
de deficit excesiv până în 2015.
(2)
Slovenia ar trebui să atingă obiectivul privind
deficitul global de 4,9 % din PIB în 2013 (3,7 % din PIB fără 1,2 % din PIB
pentru cheltuieli cu caracter excepțional pentru recapitalizarea celor mai mari
două bănci), 3,3 % din PIB în 2014 și 2,5 % din PIB în 2015, ceea ce corespunde
unei îmbunătățiri anuale a soldului structural în 2013 de 0,7 % din PIB, 0,5 %
din PIB în 2014 și 0,5 % din PIB în 2015, astfel încât deficitul global să fie
coborât sub pragul de 3 % din PIB până în 2015, pe baza previziunilor
actualizate din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei.
(3)
Slovenia ar trebui să implementeze cu rigurozitate
măsurile adoptate deja pentru creșterea, în principal, a veniturilor fiscale
indirecte și să reducă cheltuielile cu salariile în sectorul public și
transferurile sociale, în același timp fiind pregătită să adopte măsuri
suplimentare dacă rezultatul măsurilor adoptate deja se dovedesc inferioare
celor prevăzute sau dacă sistemul judiciar respinge vreuna dintre măsuri.
(4)
În plus, Slovenia ar trebui să precizeze, să adopte
și să pună în aplicare măsuri noi de consolidare structurală, în completarea
celor care au fost incluse deja în previziunile actualizate din 2013 ale
serviciilor Comisiei, necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2015.
(5)
Consiliul stabilește data-limită de [1 octombrie 2013]
ca dată până la care Slovenia trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate
cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului,
să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are
în vedere pentru atingerea obiectivelor.
În plus, autoritățile slovene ar trebui (i) să
accelereze reducerea deficitului global în 2014 și 2015, în cazul în care
condițiile economice sau bugetare se dovedesc a fi mai bune decât se estimează
în prezent; (ii) să precizeze, să adopte și să pună în aplicare măsuri de
consolidare structurală de natură să descrească treptat ponderea cheltuielilor
curente în PIB, să asigure o îmbunătățire sustenabilă a soldului structural al
bugetului general, să sprijine potențialul de creștere al economiei, inclusiv
prin renunțarea la alte reduceri ale investițiilor publice și, treptat, să
reînscrie coeficientul de îndatorare pe o traiectorie descendentă. În fine,
pentru a se asigura succesul strategiei de consolidare fiscală va fi important,
de asemenea, ca aceasta să fie sprijinită de reforme structurale ample,
conforme cu recomandările Consiliului adresate Sloveniei în contextul
Semestrului european și al procedurilor privind dezechilibrele macroeconomice.
În afară de raportul prevăzut în recomandarea
(5), autoritățile slovene ar trebui ca, cel puțin o dată la [șase luni], să
comunice prin rapoarte, precum și într-un capitol separat din programele de
stabilitate, datele privind progresele realizate în implementarea acestor
recomandări, până la corectarea în totalitate a deficitului excesiv.
Prezenta recomandare se adresează Republicii
Slovenia.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               Toate documentele privind procedura deficitului excesiv
al Sloveniei pot fi găsite la următorul link:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm
[2]               JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
[3]               Aceste previziuni au la bază previziunile din primăvara 2013
ale serviciilor Comisiei, perioada analizată fiind extinsă până în 2015. În
plus, previziunile actualizate includ două obligațiuni emise pe piața americană
la 2 mai 2013, cu impact asupra cheltuielilor cu dobânzile, asupra deficitului
și a datoriei.


				|

		52013DC0379

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro /* COM/2013/0379 final */

			   	.
Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind punerea în aplicare a
orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a
căror monedă este euro
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu
articolul 121 alineatul (2), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al
Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor
bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5
alineatul (2),
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011
al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind
prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6 alineatul
(1),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[4],
având în vedere concluziile Consiliului
European,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       Eurogrupul are o responsabilitate
deosebită în guvernanța economică a zonei euro. Criza
economică a expus în mod clar interconexiunile din zona euro,
evidențiind nevoia unei strategii politice generale coerente, care să
țină cont de efectele de contagiune puternice dintre țările
a căror monedă este euro, pentru ca prin modalități eficace
de coordonare a politicilor să se reacționeze rapid la
schimbările survenite în mediul economic.
(2)       Statele membre a căror
monedă este euro s-au angajat să pună în practică o serie
de reforme de politică suplimentare extinse și să coordoneze
aceste politici prin semnarea, la 2 martie 2012, a Tratatului privind
stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice
și monetare. Intrarea în vigoare a așa-numitului „pachet de două
regulamente”[5],
în 2013, va consolida pe mai departe coordonarea bugetară și
economică a politicilor în zona euro.
(3)       Se
lucrează în prezent la aprofundarea în continuare a uniunii economice
și monetare. La 28 noiembrie 2012, Comisia a prezentat Comunicarea privind
un proiect pentru o uniune economică și monetară profundă
și veritabilă[6].
Proiectul a identificat argumentele și obiectivele unei veritabile
UEM, precum și instrumentele și măsurile care ar putea să
asigure realizarea acestor obiective. Prin intermediul proiectului s-a dorit
lansarea unei dezbateri la nivel european. La 12 septembrie 2012, Comisia a
prezentat o foaie de parcurs către o uniune bancară[7]. Această propunere a fost
însoțită de o propunere de două regulamente necesare pentru
instituirea mecanismului de supraveghere unic[8].
La 5 decembrie 2012, Președintele Consiliului European a publicat un
raport care a fost elaborat în strânsă colaborare cu Președintele
Comisiei, Președintele Eurogrupului și Președintele BCE și
care conținea o foaie de parcurs specifică, cu termene-limită
bine definite, pentru realizarea unei veritabile uniuni economice și
monetare. Acesta era structurat în funcție de domeniile unui cadru
integrat de politică financiară, bugetară și economică
și se baza pe legitimitate democratică și responsabilitate. La 14
decembrie 2012, șefii de stat sau de guvern au decis în legătură
cu acțiunile care vor fi întreprinse în ceea ce privește foaia de
parcurs pentru realizarea UEM, recunoscând interdependența dintre
economiile statelor membre din zona euro și beneficiile pe care
stabilitatea din zona euro le poate aduce membrilor săi și Uniunii
Europene în ansamblul său.
(4)       Parlamentul European este
implicat în mod adecvat în derularea semestrului european și și-a
exprimat punctul de vedere privind aprofundarea uniunii economice și
monetare în rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 „Către o
veritabilă uniune economică și monetară”[9].
(5)       Gestionarea crizei în zona
euro a fost caracterizată de o voință fermă. Angajamentul
tuturor statelor membre și al instituțiilor UE pentru protejarea
integrității zonei euro a fost în mod clar mai presus de orice
îndoială. Cu toate acestea, eficacitatea guvernanței din zona euro,
precum și gestionarea crizelor de către Eurogrup trebuie
îmbunătățite în continuare pentru a se asigura pe deplin o
coordonare eficientă la nivelul zonei euro. Este necesară, de
asemenea, o coordonare consolidată pentru a se ajunge la o strategie
politică generală coerentă în zona euro și pentru a se
asigura că măsurile de politică necesare sunt puse în aplicare.
Atingerea acestor obiective va consolida încrederea cetățenilor
și a piețelor și va contribui, astfel, la redresarea
economică și la stabilitatea financiară în zona euro.
(6)       Intrarea în vigoare a
pachetului de două regulamente va consolida pe mai departe supravegherea
bugetară în zona euro. Acest pachet legislativ îi acordă Eurogrupului
un rol în dezbaterea proiectelor de buget ale statelor membre, precum și a
perspectivelor bugetare pentru zona euro în ansamblu, cu scopul de a asigura o
strategie fiscală generală adecvată. Aceste discuții au loc
pe baza opiniilor Comisiei privind proiectele de planuri bugetare ale statelor
membre din zona euro și a evaluării de către Comisie a zonei
euro în ansamblu, a proiectelor de planuri bugetare și a
interacțiunii dintre acestea. Pentru a realiza consolidarea fiscală
în zona euro, provocarea este ca, în timp, ponderea datoriei în PIB să se
situeze pe o traiectorie descendentă. Acest lucru poate fi realizat prin
politici de consolidare fiscală diferențiate și favorabile
creșterii, stimulând în același timp sporirea potențialului de
creștere al zonei euro. Componenta corectivă a Pactului de
stabilitate și de creștere prevede ajustarea bugetară, astfel cum
este definită din punct de vedere structural, ținându-se seama de
diferențele dintre țări privind riscurile care
amenință sustenabilitatea, atât pe termen scurt, cât și pe
termen mediu, și permite stabilizatorilor automați să
acționeze în funcție de strategia de ajustare. Componenta
preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere prevede o
adaptare progresivă în vederea îndeplinirii obiectivelor pe termen mediu,
folosind îmbunătățirea structurală anuală de 0,5 %
ca valoare de referință. Această ajustare poate fi adaptată
de fiecare țară în parte, ținându-se seama de condițiile
ciclice și de riscurile legate de sustenabilitatea datoriei.
Credibilitatea politicii fiscale pe termen mediu ar fi consolidată în
cazul în care componența cheltuielilor și a veniturilor publice ar
reflecta mai bine creșterea impactului diferitelor linii bugetare de
cheltuieli și de surse de venit. În plus, potențialul de
creștere a economiei poate fi sporit prin noi reforme structurale și
prin exploatarea marjelor bugetare disponibile pentru a stimula investițiile
publice în zona euro, respectând domeniul de aplicare al Pactului de
stabilitate și de creștere.
(8)       Majoritatea indicatorilor de risc legați de piețele financiare
din UE, precum și încrederea pieței s-au îmbunătățit
comparativ cu anul 2012, după ce s-a disipat intensitatea spiralelor
autosugestionate și distructive. Cu toate acestea, fragmentarea
semnificativă a pieței persistă. Îmbunătățirea
condițiilor de finanțare pentru bănci nu s-a resimțit prin
reluarea creditării economiei reale și există în continuare
diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește
activitatea de creditare a băncilor și costul finanțării
pentru sectorul privat. Principalele provocări ale situației actuale
sunt facilitarea unei reduceri ordonate a gradului de îndatorare, atât a sectorului
bancar, cât și a sectorului privat nefinanciar și, în același
timp, menținerea fluxului de noi credite pentru utilizări productive
în economia reală și în special pentru IMM-uri.
(9)       Continuarea exercițiului de echilibrare a bilanțurile
băncilor și consolidarea în continuare a rezervelor de capital,
atunci când este necesar, ar contribui la redresarea creditării. În acest context, ar trebui efectuate analize
privind calitatea activelor și teste de stres de către mecanismul de
supraveghere unic (MSU) și Autoritatea Bancară Europeană (ABE)
pentru a se asigura transparența bilanțurilor băncilor, a se
identifica orice puncte de vulnerabilitate rămase, și, astfel, a se
consolida încrederea în întregul sector. Riscul
persistent de fragmentare a pieței financiare și de perturbări
financiare ilustrează importanța, pentru zona euro, a
accelerării instituirii uniunii bancare, evitând, în același timp,
abordările ad hoc pentru soluționarea situațiilor de criză
în sectorul bancar.
(10)     Sunt necesare reforme
structurale în zona euro pentru a îmbunătăți funcționarea
piețelor produselor și a pieței muncii, în vederea
promovării competitivității, a consolidării procesului de
adaptare aflat în desfășurare și a garantării
sustenabilității realocării resurselor.
În plus, reformele structurale joacă un rol esențial în
facilitarea procesului de reechilibrare și de reducere a gradului de
îndatorare. Pentru țările cu probleme de deficit, câștigurile în
materie de competitivitate vor spori exporturile nete, ceea ce sprijină
reechilibrarea modelelor de creștere în favoarea sectoarelor
comercializabile cu o producție sporită, dar cu o nevoie mai
scăzută de forță de muncă, sprijinind în același
timp redresarea economică și reducerea ratelor datoriilor. În
același timp, în țările cu un excedent de cont curent reformele
menite să îmbunătățească concurența ar putea
contribui la realocarea de resurse și stimula investițiile în
sectoarele necomercializabile. Acest lucru ar întări rolul cererii interne
în cadrul creșterii economice, făcând ajustarea zonei euro mai
simetrică. În același timp, criza a avut în mare măsură
efecte asimetrice asupra ocupării forței de muncă în statele
membre din zona euro, țările cele mai afectate fiind cele cu cea mai
gravă scădere a cererii interne, legată de inversările de
cont curent. În absența unei absorbții efective și rapide a
șomajului ciclic, ar putea apărea efecte de histerezis, atunci când
șomajul devine cronic și mai puțin sensibil la dinamica
salariilor. Prin urmare, realizarea de reforme structurale pe piața muncii
este în continuare deosebit de importantă pentru reducerea riscurilor în
domeniul coeziunii sociale și al potențialului de creștere în
viitor în zona euro. Prin semnarea Tratatului privind stabilitatea, coordonarea
și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, la 2
martie 2012, statele membre din zona euro s-au angajat să își
coordoneze ex ante planurile naționale de reforme economice majore.
Impactul măsurilor deja adoptate ar trebui să fie monitorizat de
către Eurogrup, cu scopul de a încuraja adoptarea de acțiuni
suplimentare, în cazul în care acest lucru este necesar, și de a
intensifica nivelul de ambiție al reformelor în concordanță cu
recomandările specifice fiecărei țări,
RECOMANDĂ statelor membre din zona
euro să ia măsuri, în mod individual și colectiv, fără
a aduce atingere competențelor Consiliului în ceea ce privește
coordonarea politicilor economice ale statelor membre, dar în special în
contextul coordonării politicii economice în cadrul Eurogrupului, în
perioada 2013-2014, astfel încât:
1.           În cadrul Eurogrupului
să se adopte măsuri colective pentru asigurarea unei strategii
politice coerente la nivelul zonei euro și pentru adoptarea deciziilor
politice corespunzătoare, necesare pentru a asigura buna funcționare
a zonei euro. Să se permită Eurogrupului să joace un rol central
în cadrul consolidat de supraveghere aplicabil statelor membre din zona euro
pentru a coordona și a monitoriza reformele, atât la nivel național,
cât și la nivelul zonei euro, care sunt necesare pentru ca zona euro
să fie stabilă și solidă și pentru a se asigura
coerența politicilor.
2.           Să
se asigure faptul că Eurogrupul monitorizează și
coordonează politicile fiscale din statele membre ale zonei euro și
strategia fiscală generală implicită pentru zona euro în
ansamblu, astfel încât să se asigure o politică fiscală
favorabilă creșterii și diferențiată. În acest scop,
Eurogrupul ar trebuie să analizeze opiniile Comisiei privind proiectele de
planuri bugetare din fiecare dintre statele membre din zona euro, precum
și situația și perspectivele bugetare pentru zona euro în
ansamblu, pe baza evaluării generale de către Comisie a proiectelor
de planuri bugetare și a interacțiunii dintre acestea.
3.           Coordonarea
trebuie să contribuie la asigurarea faptului că ritmul de consolidare
fiscală este diferențiat în funcție de situația
economică și bugetară a statelor membre din zona euro, cu o
ajustare bugetară definită din punct de vedere structural,
permițându-se stabilizatorilor automați să acționeze în
funcție de strategia de ajustare, și a faptului că, având în
vedere consolidarea credibilității politicii fiscale pe termen mediu,
consolidarea bugetară este susținută de o combinație de
venituri și cheltuieli în general eficientă și favorabilă
creșterii și de reforme structurale adecvate, care consolidează
potențialul de creștere economică.
4.           Să se evalueze, în
cadrul Eurogrupului, motivele care stau la baza diferențelor dintre ratele
de creditare, în special pentru IMM-urile din statele membre din zona euro;
să se analizeze consecințele fragmentării piețelor
financiare din zona euro și să se ofere consultanță cu
privire la modalitățile de contracarare a acestui fenomen. Pornind de
la recapitalizarea și restructurarea din ultimii ani, să se promoveze
pe mai departe exercițiul de echilibrare a bilanțurile băncilor
ca modalitate de inversare a procesului de fragmentare a pieței unice
și să se îmbunătățească fluxul de creditare a economiei
reale, în special în favoarea IMM-urilor. În acest scop: (a) să se asigure
că evaluările bilanțurilor și testele de stres efectuate de
mecanismul de supraveghere unic (MSU) în cooperare cu Autoritatea Bancară
Europeană (ABE) sunt încheiate respectându-se termenele convenite; (b)
să se asigure condiții de concurență echitabile atunci când
se aplică cerințele de repartizare a sarcinilor în cadrul procesului
de recapitalizare a băncilor; (c) să se instituie mecanisme credibile
de protecție fiscală împotriva unor eventuale recapitalizări a
băncilor înainte de evaluarea bilanțurilor băncilor și a
efectuării testelor de stres; (d) să se elimine stimulentele oferite
băncilor de către autoritățile de supraveghere în vederea
alinierii activelor și pasivelor în interiorul frontierelor naționale
și (e) să se accelereze adoptarea măsurilor necesare pentru
instituirea uniunii bancare, cuprinzând mecanismul de supraveghere unic, un
mecanism de rezoluție unic, o capacitate de recapitalizare internă,
un fond comun pentru soluționarea situațiilor de criză și o
protecție fiscală comună, inclusiv posibilitatea
recapitalizării directe a instituțiilor financiare.
5.           Să se coordoneze ex
ante planurile de reforme economice majore ale statelor membre a căror
monedă este euro. Să se monitorizeze punerea în
aplicare a reformelor structurale, în special pe piețele muncii și
ale produselor și să se evalueze impactul acestora asupra zonei euro,
luându-se în considerare recomandările Consiliului către fiecare stat
membru al zonei euro. Să se promoveze în continuare ajustarea în zona
euro, asigurându-se faptul că acest proces se derulează în mod
echilibrat și structural, urmându-se îndeaproape reformele menite să
remedieze denaturările comportamentelor din sectorul economic și cel
al investițiilor atât în statele membre cu deficite de cont curent, cât
și în cele care înregistrează excedente. Să se ia măsurile
necesare pentru o punere în aplicare eficientă a procedurii privind
dezechilibrele macroeconomice, în special prin evaluarea progreselor
înregistrate în ceea ce privește angajamentele de reformă asumate de
statele membre care se confruntă cu dezechilibre excesive și punerea
în practică a reformelor în statele membre cu dezechilibre care
necesită măsuri decisive pentru a limita efectele colaterale negative
asupra celorlalte state din zona euro.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
[3]               COM(2013) 379 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053.
[5]               COM (2011) 821 final și COM (2011)
819 final.
[6]               COM (2012) 777 final.
[7]               COM (2012) 510 final.
[8]               COM (2012) 511 final și COM (2012)
512 final.
[9]               Rezoluția din 20 noiembrie 2012 „Către o
veritabilă uniune economică și monetară”, a se vedea P7_TA(2012)0430.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 8 septembrie 2017 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Národná banka Slovenska (BCE/2017/27)

text:
               19.9.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 310/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 8 septembrie 2017
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Národná banka Slovenska
   (BCE/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Národná banka Slovenska, Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2016. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2017.

               (3)

               Národná banka Slovenska a selectat Deloitte Audit s.r.o. drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2017-2020, cu opțiunea de a extinde acest mandat la exercițiile financiare 2021-2023,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă desemnarea Deloitte Audit s.r.o. drept auditor extern al Národná banka Slovenska pentru exercițiile financiare 2017-2020, cu opțiunea de a extinde acest mandat la exercițiile financiare 2021-2023.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 8 septembrie 2017.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 1 iulie 2010 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Národná banka Slovenska (BCE/2010/6)

text:
               8.7.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 184/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 1 iulie 2010
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Národná banka Slovenska
   (BCE/2010/6)
   2010/C 184/01
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Národná banka Slovenska s-a încheiat după efectuarea auditului pentru exercițiul financiar 2009. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2010.

               (3)

               Národná banka Slovenska a selectat Ernst & Young Slovacia, spol. s r.o. drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2010-2014,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă ca Ernst & Young Slovacia, spol. s r.o. să fie desemnată auditor extern al Národná banka Slovenska pentru exercițiile financiare 2010-2014.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 1 iulie 2010.

            Președintele BCE

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52014PC0435

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2010/282/UE privind existența unui deficit excesiv în Austria /* COM/2014/0435 final */

			   	Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
de abrogare a Deciziei 2010/282/UE privind
existența unui deficit excesiv în Austria
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 126 alineatul
(12),
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       Prin Decizia 2010/282/UE a
Consiliului din 2 decembrie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, s-a
decis că în Austria există un deficit excesiv. Consiliul a constatat
că deficitul public planificat pentru 2009 era de 3,9 % din PIB,
situându-se astfel peste valoarea de referință de 3 % din PIB
prevăzută de tratat, în timp ce datoria publică brută era
prevăzută să atingă 68,2 % din PIB în 2009,
rămânând astfel peste valoarea de referință de 60 % din PIB
prevăzută de tratat[1].
(2)       La 2 decembrie 2009, în
conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul
3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din
7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării
procedurii de deficit excesiv[2],
Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare
Austriei în vederea soluționării situației de deficit excesiv
până cel târziu în 2013. Recomandarea a fost făcută
publică.
(3)       În conformitate cu articolul
4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat
tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare
a procedurii. În cadrul aplicării acestui protocol, statele membre trebuie
să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte
variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și
respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din
Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind
aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive
anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene[3].
(4)       Atunci când analizează
dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit
excesiv, Consiliul ar trebui să ia o decizie pe baza datelor notificate.
În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui
să fie abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei
indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 %
din PIB în perioada analizată în previziuni[4].
(5)       Pe baza datelor furnizate de
Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Austriei în
aprilie 2014, pe baza Programului de stabilitate 2014
și pe baza previziunilor din primăvara 2014 ale serviciilor
Comisiei, se desprind următoarele concluzii:
–
După atingerea nivelului record de 4,5 %
din PIB în 2010, în 2011 deficitul public al Austriei scăzuse deja sub
valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de
tratat. Această îmbunătățire, comparativ cu rezultatele
bugetare planificate inițial, a fost asociată cu recunoașterea
măsurilor de cheltuieli publice pentru recapitalizarea „băncii rele”
KA Finanz (aproximativ 0,4 % din PIB) în conturile publice pe 2012, când
efectele rezultate au fost confirmate pe baza situațiilor financiare ale
băncii. Într-o măsură mai mică, scăderea deficitului
s-a datorat reducerii cheltuielilor publice planificate la toate nivelurile
administrației, precum și condițiilor economice mai favorabile,
care au dus la o creștere a veniturilor mai mare decât cea
preconizată. În 2012, în contrast atât cu previziunile de la nivel
național, cât și cu previziunile Comisiei, deficitul public a
continuat să se situeze sub 3 % din PIB. Totuși, date fiind
riscurile care persistau în legătură cu eventuale noi operațiuni
de redresare a sectorului financiar, care ar fi condus la un deficit de peste
3 % din PIB în anii următori, Comisia nu a recomandat abrogarea
timpurie a PDE. Aceste riscuri nu s-au materializat însă, iar pentru 2013
Austria a notificat un deficit de 1,5 % din PIB. Această nouă
scădere a deficitului s-a datorat în mare măsură dimensiunii
neașteptate a măsurilor cu caracter excepțional care au implicat
vânzarea spectrului de frecvențe pentru telefonia mobilă, reprezentând
aproape 0,6 % din PIB.
–
Programul de stabilitate pentru perioada 2014-2018,
adoptat de guvernul austriac la 29 aprilie 2014, prevede o creștere a
deficitului public până la 2,7 % din PIB în 2014, iar apoi o
scădere până la 1,4 % din PIB în 2015. Previziunile serviciilor
Comisiei din primăvara 2014 preconizează un deficit de 2,8 % din
PIB în 2014 și de 1,5 % din PIB în 2015. Astfel, deficitul ar trebui
să rămână sub valoarea de referință de 3 % din
PIB pe perioada analizată în previziuni. În plus, în cadrul Regulamentului
(UE) nr. 473/2013, guvernul a anunțat și a confirmat, într-o
scrisoare adresată Comisiei, o serie de economii suplimentare și
venituri mai mari pe care Comisia le-a evaluat la 0,2 % din PIB având ca
obiectiv evitarea unei devieri semnificative planificate de la traiectoria de
ajustare impusă în vederea atingerii OTM.
–
Creșterea deficitului public în 2014 este
cauzată de instituirea unui vehicul de gestionare a activelor (entitate
însărcinată cu lichidarea, Abbaueinheit) în vederea
lichidării activelor depreciate ale Hypo Alpe Adria. Impactul instituirii
entității însărcinate cu lichidarea Hypo Alpe Adria este estimat
de către un grup de experți alcătuit din consultanți
externi numiți de guvern la o sumă de până la 4 miliarde
EUR (1,2 % din PIB), care include efectul unei infuzii de capital în
valoare de 750 de milioane de euro, realizată deja în 2014.
Înregistrarea finală a acestui impact care crește deficitul va
depinde de o evaluare independentă a calității activelor Hypo
Alpe Adria, care va avea loc mai târziu, în cursul acestui an, pentru a permite
evaluarea de către Eurostat a efectului statistic al acestei
operațiuni. Evaluarea actuală realizată de grupul de
experți pare să fie caracterizată de un grad rezonabil de prudență
și, prin urmare, poate fi considerată plauzibilă; totuși,
nu se poate exclude ipoteza ca această operațiune să aibă
un impact mai mare asupra deficitului. Aceasta reprezintă principalul risc
de evoluție negativă a deficitului preconizat pentru 2014. În
același timp, luând în considerare și măsurile
discreționare suplimentare anunțate de guvern după publicarea
previziunilor Comisiei, care ar trebui să ducă la o reducere și
mai mare a deficitului global, riscurile pentru deficitul din 2014 par în general
echilibrate.
–
Soldul structural, și anume soldul ajustat în
funcție de ciclul economic și fără măsuri cu caracter
excepțional și alte măsuri temporare, s-a
îmbunătățit, în medie, cu aproximativ 0,7 % din PIB în
fiecare an între 2011 și 2013, în general în conformitate cu
recomandările Consiliului. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din
primăvară, evaluarea versiunii actualizate a proiectului de plan
bugetar prezentată la 29 aprilie 2014 și a măsurilor suplimentare
anunțate de guvern la 12 mai 2014, se prevede ca soldul structural să
se îmbunătățească ușor în 2014. În acest context, se
pare că, în prezent, se înregistrează un decalaj de 0,5 % din
PIB față de ajustarea necesară a soldului structural pentru
atingerea obiectivului pe termen mediu în 2014, ceea ce sugerează
necesitatea de a consolida măsurile bugetare în vederea asigurării
conformității depline cu componenta preventivă a pactului, având
în vedere riscul emergent al unei devieri importante de la traiectoria de
ajustare impusă.
–
Ponderea datoriei în PIB a crescut de la
69,2 % la 74,5 % între 2009 și 2013. Se preconizează
că datoria publică brută va crește până la aproximativ
80 % din PIB în 2014, în principal din cauza includerii în datoria
publică a datoriilor suportate în legătură cu transferul
activelor depreciate ale grupului Hypo Alpe Adria către entitatea
însărcinată cu lichidarea.
(6)       Consiliul reamintește
faptul că, începând din 2014, care este anul următor corectării
deficitului excesiv, Austria face obiectul componentei preventive a Pactului de
stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze
progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu într-un ritm
adecvat, inclusiv respectând criteriul de referință privind
cheltuielile și realizând progrese suficiente în vederea respectării
criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv.
(7)       În conformitate cu articolul
126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența
unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când deficitul excesiv din
statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.
(8)       Din punctul de vedere al
Consiliului, deficitul excesiv în Austria fost corectat și, în
consecință, Decizia 2010/282/UE ar trebui să fie abrogată,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În urma unei evaluări globale,
rezultă că situația deficitului excesiv din Austria a fost
corectată.
Articolul 2
Decizia 2010/282/UE se abrogă.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii
Austria.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               Deficitul și datoria publică pentru 2009 au
fost ulterior revizuite, atingând 5,5 % din PIB și, respectiv,
116,4 % din PIB.
[2]               JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
[3]               JO L 145, 10.6.2009, p. 1.
[4]               În conformitate cu documentul intitulat
„Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate
și creștere și orientări referitoare la forma și
conținutul programelor de stabilitate și de convergență”,
din 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2014

text:
               29.7.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 247/102

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 8 iulie 2014
   privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2014
   2014/C 247/20
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetul economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               Portugalia a făcut obiectul unui program de ajustare macroeconomică până la 17 mai 2014, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului (3), care prevedea punerea la dispoziție a asistenței financiare timp de trei ani. La 23 aprilie 2014, Consiliul a decis (4) să prelungească cu șase săptămâni perioada în care asistența financiară este disponibilă, pentru a asigura o evaluare amplă și aprofundată a respectării condițiilor programului și a permite plata regulamentară a ultimei tranșe de împrumut. Prin urmare, în temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Portugalia a fost scutită, pe durata programului, de la monitorizarea și evaluarea în cadrul semestrului european în scopul coordonării politicilor economice. Având în vedere că Portugalia nu mai face obiectul programului, în prezent aceasta ar trebui reintegrată pe deplin în cadrul semestrului european.

               (5)

               La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2014. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6)
                  , Raportul privind mecanismul de alertă.

               (6)

               La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a subliniat că este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (7)

               În temeiul Regulamentului (UE) nr. 472/2013, Portugalia a fost scutită pe durata programului de ajustare macroeconomică de obligația de a-și prezenta Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Cu toate acestea, Portugalia a prezentat la 30 aprilie 2014 un document actualizat de strategie bugetară (Documento de Estratégia Orçamental) și, de asemenea, a prezentat o scrisoare din partea guvernului care conținea informații la zi privind evoluțiile referitoare la țintele Strategiei Europa 2020. La 17 mai 2014, guvernul și-a prezentat programul de reformă aflat în curs și noile inițiative în direcția creșterii durabile în documentul intitulat The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal (Calea spre creștere - o strategie pe termen mediu a reformei pentru Portugalia).

               (8)

               Obiectivul strategiei bugetare prezentate în documentul de strategie bugetară pentru 2014 este acela de a corecta în mod sustenabil deficitul excesiv până în 2015 și de a atinge obiectivul pe termen mediu până în 2017. Strategia urmărește să aducă deficitul public la 4,0 % din PIB în 2014 și să îl diminueze și mai mult, la 2,5 % din PIB, în 2015, în conformitate cu țintele stabilite în recomandarea din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive din 21 iunie 2013 și reconfirmate de cea de a 12-a revizuire a programului de ajustare macroeconomică. Cu toate acestea, la 30 mai 2014, Curtea Constituțională a anulat unele măsuri de consolidare având un impact estimat asupra rezultatelor bugetare din 2014 de circa 0,4 % din PIB, cu posibile efecte subsecvente în 2015. Pentru a atinge țintele convenite, guvernul va trebui să introducă măsuri de înlocuire echivalente ca dimensiune. Pe de altă parte, încă două cauze se află pe rolul Curții Constituționale, iar această situație nu permite o cuantificare completă a măsurilor de adoptat. Având în vedere timpul limitat disponibil, guvernul ar putea fi nevoit să recurgă la măsuri mai puțin favorabile creșterii, în special pentru partea de venituri. După 2015, strategia confirmă că își propune să atingă obiectivul pe termen mediu până în 2017, depunând un efort structural de 0,5 % din PIB în 2016 și atingând un deficit structural de 0,5 % în 2017. Potrivit strategiei, datoria publică brută va ajunge la un nivel maxim de aproximativ 130,2 % din PIB în 2014 și va începe treptat să scadă începând cu 2015. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din strategie este în concordanță cu previziunile de primăvară ale Comisiei și a fost analizat de Consiliul pentru Finanțele Publice. În urma hotărârii Curții Constituționale, strategia bugetară în 2014 va trebui să fie revizuită pentru a atinge obiectivul urmărit al unui deficit de 4 % din PIB. Cu toate acestea, se menține riscul unei evoluții negative față de țintă, în principal din cauza lipsei de securitate juridică și a impactului statistic al operațiunilor care vizează o gestionare mai eficientă a îndatorării excesive a unora dintre întreprinderile deținute de stat.
               Ajustarea bugetară pentru 2015 este susținută de măsuri de consolidare bugetară în valoare de 0,8 % din PIB, procent considerat suficient pentru a atinge ținta de 2,5 % din PIB. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, pe baza evaluării strategiei bugetare a guvernului și pe baza previziunilor Comisiei, Consiliul consideră că țintele strategiei corespund cerințelor Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)

               Consolidarea bugetară trebuie să fie susținută de reforme suplimentare ale sistemului de gestionare a finanțelor publice. În special, în ciuda progreselor înregistrate în cadrul programului de ajustare macroeconomică, reforma cuprinzătoare a legii-cadru a bugetului trebuie finalizată și sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura controlul strict al cheltuielilor prin aplicarea dispozițiilor privind controlul angajamentelor și pentru a evita acumularea altor arierate în sectorul public. Va fi esențial să se continue restructurarea întreprinderilor deținute de stat, să se asigure sustenabilitatea financiară a acestora, precum și să se asigure un control strict al cheltuielilor cu pensiile și cu sistemul de sănătate. Pentru partea de venituri, se pot face îmbunătățiri pentru ca regimul fiscal să fie mai favorabil creșterii economice și pentru a promova respectarea obligațiilor fiscale.

               (10)

               Portugalia se confruntă cu provocări legate de șomaj, care, în ciuda recentei diminuări, rămâne la un nivel foarte ridicat, în special pentru tineri. Rata șomajului a fost de 16,4 % în 2013, iar șomajul în rândul tinerilor a fost de 38,1 %, cifre situate cu mult peste media UE, fapt valabil și pentru procentul de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Rata de ocupare în rândul persoanelor din categoria de vârstă 20-64, care în Portugalia era în mod tradițional ridicată, a scăzut vizibil de la începutul crizei economice, de la 73,1 % în 2008 la 65,6 % în 2013. În privința șomajului în rândul tinerilor, în concordanță cu obiectivele unei garanții pentru tineret, principalele provocări includ impactul slab al măsurilor asupra tinerilor care nu sunt înregistrați și necesitatea de a corela mai bine educația și formarea cu cerințele de pe piața muncii. În cadrul programului de ajustare macroeconomică, Portugalia a pus în aplicare o serie amplă de reforme ale pieței forței de muncă, menite să relaxeze legislația prea restrictivă privind protecția locurilor de muncă, să confere mai multă flexibilitate modalităților de stabilire a salariilor și să îmbunătățească funcționarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și politicile de activare. Cu toate acestea, persistă provocări în special privind necesitatea de a soluționa problema segmentării pieței forței de muncă și îmbunătățirea adaptabilității salariilor în contextul condițiilor economice. O evaluare independentă a efectelor reformelor recente din sistemul de protecție a locurilor de muncă ar fi utilă pentru a evalua, în special, impactul asupra creării de locuri de muncă, a precarității, a costurilor globale cu forța de muncă, precum și asupra numărului de concedieri atacate în justiție și a rezultatelor acestora. În ciuda eforturilor de a diminua impactul social negativ, ajustările economice necesare în urma crizei au avut repercusiuni negative în ceea ce privește sărăcia.

               (11)

               Portugalia a realizat progrese considerabile în reformarea sistemului său de educație, adoptând mai multe măsuri pentru a combate părăsirea timpurie a școlii, pentru a îmbunătăți rata de absolvire a învățământului terțiar și pentru a răspunde nevoilor de pe piața muncii. Cu toate acestea, punerea deplină în aplicare și utilizarea eficientă a fondurilor rămân cruciale. În special, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce necorelările competențelor, inclusiv prin consolidarea calității și a atractivității învățământului profesional și tehnic, inclusiv a învățământului profesional și tehnic dual, prin încurajarea implicării angajatorilor în conceperea programelor și în furnizarea de pregătire la locul de muncă și de ucenicii adecvate. De asemenea, este necesar să se introducă efectiv servicii de orientare profesională și de consiliere pentru elevii și studenții de la nivelul secundar și terțiar, în concordanță cu nevoile de pe piața forței de muncă și cu competențele care s-a estimat că vor fi necesare, precum și să se întărească legăturile cu sectorul întreprinderilor.

               (12)

               Portugalia a luat măsuri importante în cadrul programului de ajustare macroeconomică pentru a îmbunătăți baza de capital a sectorului bancar și a consolida cadrul de supraveghere și rezoluție pentru acest sector. Cu toate acestea, persistă provocări importante care trebuie monitorizate și gestionate cu atenție, inclusiv profitabilitatea băncilor portugheze. Datele pentru primul trimestru din 2014 arată că unele dintre băncile asistate au înregistrat rezultate pozitive. Calitatea activelor este în continuare o problemă semnificativă, nivelurile de depreciere rămânând ridicate, la aproximativ 6 % din totalul împrumuturilor brute; creditele neperformante rămân, de asemenea, la niveluri ridicate (10,6 %), mai ales în segmentul societăților (peste 16 %), potrivit datelor disponibile la sfârșitul lui 2013. Portugalia a adoptat o serie de măsuri pentru a facilita împrumuturile acordate întreprinderilor viabile, însă condițiile de finanțare sunt în continuare dificile, în special pentru IMM-uri, iar gama alternativelor de care dispune segmentul societăților pentru a obține altă finanțare decât din partea băncilor rămâne limitată. Rata creditelor recent acordate IMM-urilor a scăzut cu 4,8 % în 2013 față de 2012. Rata medie a dobânzilor pentru noile împrumuturi acordate întreprinderilor portugheze a scăzut într-o anumită măsură de la începutul anului 2013, însă rămâne cu mult peste media zonei euro. Având în vedere nivelul ridicat de îndatorare excesivă a întreprinderilor și necesitatea de a reduce în continuare gradul de îndatorare al sectorului bancar, capacitatea băncilor de a mări numărul de împrumuturi acordate întreprinderilor viabile la costuri rezonabile rămâne restrânsă.

               (13)

               Pentru a asigura eficiența și sustenabilitatea sectorului energetic și a diminua costul energiei pentru economie, în cadrul programului de ajustare macroeconomică au fost puse în aplicare două pachete de măsuri. Cu toate acestea, marjele de profit în sectorul energetic trebuie și mai mult reduse și trebuie abordat deficitul tarifar ridicat, aflat în creștere. În acest scop, Portugalia a anunțat recent un al treilea pachet de măsuri, care include extinderea până în 2015 a taxei speciale aplicate operatorilor din domeniul energiei în 2014. În plus, îmbunătățirea integrării transfrontaliere a rețelelor energetice și accelerarea implementării proiectelor de interconectare în domeniul energiei electrice și al gazelor sunt aspecte nesoluționate, care trebuie abordate în mod hotărât, pentru a pune capăt situației de izolare a Peninsulei Iberice față de piața energetică a UE. În sectorul transporturilor, au fost înregistrate progrese în cadrul programului, în special în ceea ce privește consolidarea poziției concurențiale a porturilor portugheze, întocmirea unui plan de transporturi cuprinzător, pe termen lung, după ce au fost abordate în prealabil deficiențele și lacunele, precum și îmbunătățirea cadrului de reglementare. Cu toate acestea, sunt necesare măsuri suplimentare pentru implementarea efectivă a planului de transporturi cuprinzător, pe termen lung, și a planului de acțiune pentru reforma porturilor. De asemenea, sunt necesare măsuri pentru a asigura independența și capacitatea autorității de reglementare în sectorul transporturilor, sustenabilitatea financiară a întreprinderilor din sector deținute de stat, precum și pentru a spori eficiența și concurența în transportul feroviar.

               (14)

               O reformă deosebit de importantă a fost efectuată pe piața închirierilor în mediul urban, în scopul de a conferi mai mult dinamism pieței locuințelor, inclusiv prin asigurarea unui mai bun echilibru al drepturilor și obligațiilor care le revin proprietarilor și chiriașilor, prin introducerea unei mai mari flexibilități în privința duratei contractelor și prin oferirea de stimulente pentru efectuarea lucrărilor de renovare. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a evalua în mod global impactul acestei reforme pe baza datelor privind factorii-cheie din cadrul pieței și economia paralelă de pe piața portugheză a chiriilor. Portugalia a făcut progrese substanțiale în consolidarea mediului său de afaceri, în special prin promovarea unor mai bune condiții-cadru, prin favorizarea culturii antreprenoriale și prin îmbunătățirea procedurii insolvenței pentru întreprinderile aflate în dificultate. În prezent, atenția trebuie îndreptată către punerea în aplicare. S-au înregistrat progrese în simplificarea procedurilor administrative și de acordare a licențelor, însă o serie de măsuri trebuie încă finalizate. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a elimina obstacolele în calea concurenței din sectorul serviciilor, în special prin adoptarea unor modificări sectoriale, precum și în sectorul serviciilor profesionale, prin adoptarea actelor legislative privind organismele profesionale rămase. În materie de reglementare și concurență, sunt necesare măsuri subsecvente pentru a asigura independența și autonomia autorităților naționale de reglementare sectorială și a autorității de concurență. Autoritățile publice continuă să efectueze plățile cu întârzieri importante.

               (15)

               S-au înregistrat progrese notabile în cadrul programului de ajustare macroeconomică în raționalizarea și modernizarea administrației publice în ceea ce privește încadrarea în muncă, politica de remunerare, condițiile de muncă, eficiența organizațională și calitatea serviciilor. Cu toate acestea, unele dintre măsurile de reformă preconizate trebuie încă finalizate, iar transparența trebuie îmbunătățită. În ciuda progreselor importante înregistrate pentru îmbunătățirea eficienței sistemului judiciar, sunt necesare noi îmbunătățiri, în special privind durata procedurilor, procentul de cauze soluționate, numărul cauzelor aflate pe rol și procesul de monitorizare și de evaluare.

               (16)

               În baza analizei pe care a efectuat-o, Comisia concluzionează că punerea în aplicare cu succes a programului de ajustare macroeconomică a avut un rol decisiv în gestionarea riscurilor economice și financiare și în reducerea dezechilibrelor. Portugalia a adoptat o serie amplă de reforme structurale ambițioase în cadrul programului, care încep să dea roade printr-o mai mare competitivitate și relansarea creșterii economice, însă sunt necesare eforturi suplimentare pentru a evalua impactul reformelor asupra funcționării economiei. Prin urmare, monitorizarea continuă a tuturor reformelor puse în aplicare este esențială pentru a evalua dacă acestea contribuie la stimularea competitivității, a producției și a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă.

               (17)

               Întrucât, după sfârșitul programului de ajustare macroeconomică, ce se va încheia în mod legal la data de 28 iunie 2014, Portugalia va fi pe deplin reintegrată în exercițiul semestrului european, Comisia, pe această bază, a evaluat documentele prezentate de Portugalia. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie pentru Portugalia în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-8 de mai jos.

               (18)

               Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat strategia bugetară a guvernului, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. Prezentele recomandări au fost elaborate imediat după încheierea programului de ajustare macroeconomică și, așadar, se bazează pe rezultatele acestui program cu scopul de a asigura aplicarea durabilă a acestuia.

               (19)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe această bază, Consiliul a formulat recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (8). Fiind un stat membru a cărui monedă este euro, Portugalia ar trebui să vegheze la punerea în aplicare integrală și în timp util și a acestor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2014-2015, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să pună în aplicare măsurile necesare de consolidare bugetară pentru 2014, pentru a atinge țintele bugetare și a împiedica acumularea de noi arierate. Pentru 2015, să pună în aplicare o strategie bugetară revizuită, pentru a aduce deficitul la 2,5 % din PIB, în conformitate cu ținta stabilită în recomandarea din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, efectuând în același timp ajustarea structurală necesară. Să înlocuiască măsurile de consolidare pe care Curtea Constituțională le consideră neconstituționale prin măsuri similare ca dimensiune și calitate, cât mai curând posibil. Corectarea deficitului excesiv ar trebui efectuată într-un mod sustenabil și favorabil creșterii, limitând recurgerea la măsuri cu caracter excepțional/temporare. După corectarea deficitului excesiv, să continue ajustarea structurală anuală planificată pentru a atinge obiectivul pe termen mediu, în conformitate cu cerința unei ajustări structurale anuale de cel puțin 0,5 % din PIB, cu un procent mai ridicat în perioade propice, și să asigure respectarea regulii privind gradul de îndatorare pentru a înscrie ponderea ridicată a datoriei publice pe o traiectorie sustenabilă. Să acorde prioritate consolidării bugetare bazate pe cheltuieli și să îmbunătățească și mai mult eficiența și calitatea cheltuielilor publice. Să mențină un control strict al cheltuielilor la nivelul administrațiilor centrale, regionale și locale. Să continue restructurarea întreprinderilor deținute de stat. Să elaboreze, până la sfârșitul anului 2014, noi măsuri cuprinzătoare în cadrul reformei în curs a sistemului de pensii, care să vizeze îmbunătățirea sustenabilității pe termen mediu a acestui sistem. Să controleze creșterea cheltuielilor aferente sistemului de sănătate și să continue reforma spitalelor. Să revizuiască regimul fiscal și să îl facă mai favorabil creșterii. Să continue să îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale și să combată evaziunea fiscală prin sporirea eficienței administrației fiscale. Să consolideze, până la sfârșitul anului 2014, sistemul de gestionare a finanțelor publice prin finalizarea și implementarea rapide a reformei cuprinzătoare a legii-cadru a bugetului. Să asigure respectarea strictă a legii privind controlul angajamentelor. Să pună efectiv în aplicare grile unice pentru salariile și suplimentele salariale din sectorul public începând cu 2015.

               2.

               Să mențină evoluțiile salariului minim la un nivel corespunzător obiectivelor de promovare a ocupării forței de muncă și de competitivitate. Să asigure un sistem de stabilire a salariilor care să promoveze alinierea salariilor și a productivității la nivelul sectorial și/sau de întreprindere. Să analizeze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practica națională, posibilitatea suspendării temporare a acordurilor colective, de comun acord, la nivel de întreprindere. Până în septembrie 2014, să prezinte propuneri privind suspendarea temporară a acordurilor colective, de comun acord, la nivel de întreprindere, precum și privind revizuirea supraviețuirii acordurilor colective.

               3.

               Să prezinte, până în martie 2015, o evaluare independentă a reformelor recente din sistemul de protecție a locurilor de muncă, împreună cu un plan de acțiune pentru eventuale noi reforme menite să soluționeze problema segmentării pieței forței de muncă. Să continue reforma în curs a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, în scopul de a mări ratele de ocupare și de participare pe piața muncii, în special prin îmbunătățirea consilierii profesionale/a asistenței pentru căutarea unui loc de muncă și a sistemelor de activare/sancționare, în scopul reducerii șomajului de lungă durată și al integrării persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă. Să abordeze chestiunea șomajului ridicat în rândul tinerilor, în special anticipând competențele de care va fi nevoie și adoptând măsuri adresate tinerilor care nu sunt înregistrați, în concordanță cu obiectivele unei garanții pentru tineret. Să asigure o acoperire adecvată a asistenței sociale, inclusiv a schemei de venit minim, garantând totodată activarea eficace a persoanelor care beneficiază de prestații.

               4.

               Să amelioreze calitatea și relevanța pentru piața forței de muncă a sistemului de educație pentru a reduce numărul cazurilor de părăsire timpurie a școlii și a aborda ratele scăzute de performanță ale sistemului educațional. Să asigure eficiența cheltuielilor publice în domeniul educației și să reducă necorelările competențelor, inclusiv prin consolidarea calității și atractivității învățământului profesional și tehnic, precum și prin promovarea cooperării cu sectorul întreprinderilor. Să consolideze cooperarea dintre cercetarea publică și întreprinderi și să încurajeze transferul de cunoștințe.

               5.

               Să monitorizeze situația lichidității și eventualele deficite de capital ale băncilor, inclusiv prin inspecții tematice la fața locului și prin teste de rezistență. Să analizeze planurile de redresare ale băncilor și să aducă îmbunătățiri procesului de evaluare, acolo unde este necesar. Să pună în aplicare o strategie cuprinzătoare pentru a reduce nivelul de îndatorare excesivă a întreprinderilor și să întărească eforturile de a extinde gama alternativelor de finanțare, inclusiv pentru etapele timpurii ale creării de întreprinderi, prin consolidarea eficienței instrumentelor de restructurare a datoriilor (în special PER și SIREVE) pentru întreprinderile viabile, prin introducerea unor stimulente pentru bănci și debitori de a se angaja în procese de restructurare în etape timpurii și prin îmbunătățirea disponibilității finanțării pe piața de capital. Să se asigure că măsurile identificate sprijină realocarea finanțării în favoarea sectoarelor productive ale economiei, inclusiv către IMM-uri viabile, evitând totodată riscurile la adresa finanțelor publice și a stabilității financiare. Să introducă, până la sfârșitul lunii septembrie 2014, un mecanism de alertă timpurie, cu scop principal de supraveghere, pentru a identifica întreprinderile, inclusiv pe cele mici și mijlocii, care prezintă un risc ridicat de neîndeplinire a obligațiilor din cauza unui nivel excesiv de îndatorare, mecanism care ar putea, indirect, să sprijine restructurarea din timp a datoriilor societăților.

               6.

               Să implementeze al doilea și al treilea pachet de măsuri în sectorul energetic, cu scopul de a diminua costul energiei pentru economie, să elimine totodată datoria aferentă tarifelor la energie electrică până în 2020 și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare. Să îmbunătățească integrarea transfrontalieră a rețelelor energetice și să accelereze implementarea proiectelor de interconectare în domeniul energiei electrice și al gazelor. Să pună în aplicare planul de transporturi cuprinzător, pe termen lung, precum și calendarul de realizare a reformelor sectorului portuar. Să finalizeze concesiunile de transporturi pentru zonele metropolitane Lisabona și Porto. Să garanteze că renegocierile privind concesiunile portuare existente și noile scheme de autorizare se axează pe performanță și respectă principiile pieței interne, în special normele în materie de achiziții publice. Să se asigure că autoritatea națională de reglementare în domeniul transporturilor (AMT) este pe deplin independentă și operațională până la sfârșitul lunii septembrie 2014. Să asigure sustenabilitatea financiară a întreprinderilor deținute de stat din sectorul transporturilor. Să consolideze eficiența și concurența în sectorul feroviar prin punerea în aplicare a planului pentru promovarea competitivității CP Carga, după transferul terminalelor de marfă, asigurând totodată independența în materie de gestionare a administratorului infrastructurii deținute de stat și a întreprinderilor feroviare.

               7.

               Să îmbunătățească în continuare evaluarea pieței locuințelor, inclusiv prin instituirea, până la sfârșitul lui 2014, a unui cadru mai sistematic de monitorizare și raportare, și să prezinte un raport cuprinzător privind economia paralelă de pe această piață. Să depună în continuare eforturi pentru a face noi inventare ale reglementărilor împovărătoare, pentru a include, până în martie 2015, sectoarele care nu au fost încă vizate. Să adopte și să pună în aplicare, până la sfârșitul lunii septembrie 2014, decretele privind acordarea licențelor și modificările sectoriale restante. Să elimine, până la sfârșitul lunii septembrie 2014, restricțiile rămase în sectorul serviciilor profesionale și să adopte statutele modificate ale organismelor profesionale care nu au fost încă adoptate în cadrul programului de ajustare macroeconomică. Să elimine întârzierile în plățile efectuate de sectorul public. Să asigure resurse adecvate pentru autoritățile naționale de reglementare și pentru autoritatea de concurență.

               8.

               Să continue raționalizarea și modernizarea administrațiilor publice centrale, regionale și locale. Să pună în aplicare reforme menite să consolideze eficiența sistemului judiciar și să sporească transparența. Să intensifice eforturile de evaluare a punerii în aplicare a reformelor întreprinse în cadrul programului de ajustare macroeconomică, precum și a reformelor planificate și viitoare. În special, să introducă în procesul legislativ evaluări ex ante și ex post obligatorii și sistematice. Să creeze o unitate centrală de evaluare la nivel guvernamental, independentă din punct de vedere funcțional, care să realizeze evaluări și să prezinte rapoarte la interval de șase luni privind punerea în aplicare a acestor reforme, inclusiv privind coerența cu evaluarea ex ante a impactului, și care să prevadă acțiuni corective, dacă acestea sunt necesare.

      Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P.C. PADOAN

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținute pentru 2014 prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (3)  Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului din 30 mai 2011 privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia (JO L 159, 17.6.2011, p. 88).

      (4)  Decizia de punere în aplicare 2014/234/UE a Consiliului din 23 aprilie 2014 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/344/UE din 30 mai 2011 privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia (JO L 125, 26.4.2014, p. 75).

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (JO L 140, 27.5.2013, p. 1).

      (6)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

      (8)  A se vedea pagina 141 din prezentul Jurnal Oficial.