title: Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru perioada 2012-2017

text:
               30.7.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI

   din 9 iulie 2013
   privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru perioada 2012-2017
   2013/C 217/01
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010 - 2014), iar la 21 octombrie 2010 acesta a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat și de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 10 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pentru 2012 al Austriei (3) și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate al Austriei pentru perioada 2011-2016.

               (5)

               La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, marcând începutul Semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2013. Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (6)

               Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului European, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 7 februarie 2013, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2013 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2013.

               (7)

               La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a subliniat că este necesar să se continue consolidarea fiscală într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 16 aprilie 2013, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2013 și Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (9)

               Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate, Consiliul consideră că Austria a depus eforturi de consolidare semnificative pentru a aduce bugetul pe traiectoria corectării deficitului excesiv. În ceea ce privește programul de stabilitate, scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este optimist. Principalul obiectiv al strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate constă în reducerea treptată a deficitului public general în scopul de a realiza un buget echilibrat, din punct de vedere nominal, până în 2016 și de a îndeplini obiectivul bugetar pe termen mediu până în 2017. Programul de stabilitate confirmă precedentul obiectiv bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,45 % din PIB. Obiectivul bugetar pe termen mediu corespunde cerințelor din Pactul de stabilitate și de creștere. Pe baza previziunilor actuale, Austria este pe cale să își corecteze deficitul excesiv până în 2013, dat fiind că deficitul public general se ridica la 2,5 % din PIB în 2012 și că se estimează că acesta va scădea în continuare până la 2,2 % din PIB în 2013 și apoi până la 1,8 % din PIB în 2014, după cum reiese din previziunile serviciilor Comisiei. Cu toate acestea, este posibil să apară cheltuieli suplimentare legate de restructurarea unei bănci mari, ceea ce ar putea avea un impact semnificativ de creștere a deficitului. Se estimează că, după o îmbunătățire considerabilă care a depășit calea de ajustare impusă în procedura aplicabilă deficitelor excesive din 2012, deficitul soldului structural va crește până la 1,8 % în 2013. Previziunile serviciilor Comisiei confirmă, de asemenea, o ușoară creștere a deficitului structural în 2013. Potrivit informațiilor din program referitoare la perioada începând cu 2014, soldul structural recalculat prevede o ajustare structurală care va depăși 0,5 % în 2014 și 2015, ceea ce ar putea permite Austriei să își îndeplinească obiectivul bugetar pe termen mediu înainte de data estimată în scenariul prezentat în program, adică în 2015 în loc de 2017.
               În ceea ce privește obiectivul de referință în materie de cheltuieli, din informațiile furnizate în programul de stabilitate reiese că rata de creștere a cheltuielilor publice, fără măsuri discreționare, în anii 2014 și 2016 ar putea să contribuie la o ajustare structurală anuală în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu cu 0,5 % din PIB. Cu toate acestea, scăderea semnificativă a raportului cheltuieli/PIB, astfel cum este previzionată în scenariul din program, este foarte ambițioasă, având în vedere că se estimează ca valoarea cheltuielilor raportată la PIB să atingă unul dintre cele mai scăzute niveluri din peste cincisprezece ani. Austria ar putea să se afle într-o perioadă de tranziție din 2014 până în 2016 în ceea ce privește respectarea criteriului datoriei, existența unor planuri putând asigura înregistrarea unor progrese suficiente pe calea spre respectare.
               Relațiile fiscale dintre diferitele niveluri ale administrației publice au rămas, în mare parte, neschimbate în urma consolidării cadrului bugetar, iar suprapunerile de responsabilități și discrepanțele dintre responsabilitățile în materie de finanțare și responsabilitățile în materie de cheltuieli publice continuă să reprezinte o provocare. Mecanismul complex de acorduri continue între administrația națională, casele de asigurări sociale și nivelul subfederal constituie un risc pentru punerea în aplicare a măsurilor menite să împiedice creșterea cheltuielilor de sănătate. În domeniul educației, negocierile pe marginea unei propuneri cu 6 puncte, printre care se numără și desființarea autorităților școlare la nivel districtual, constituie un pas binevenit în direcția raționalizării responsabilităților între diferitele niveluri ale administrației publice, însă ar fi nevoie de un efort mai intens de simplificare pentru reducerea fragmentării într-o măsură mai substanțială.

               (10)

               Se estimează că potențialul de forță de muncă din Austria va scădea începând cu anul 2020, economia fiind caracterizată de o cerere mai mare de lucrători calificați. Există posibilitatea de a se optimiza utilizarea populației în vârstă de muncă, în special a femeilor, a migranților și a lucrătorilor mai în vârstă.

               (11)

               Rata de ocupare în rândul lucrătorilor mai în vârstă se situează în continuare sub media din UE (43,1 % față de 48,8 %), deși este în curs de îmbunătățire semnificativă și se apropie de media UE, și aproape 30 % din oameni stau între un an și jumătate și trei ani în șomaj sau în concediu de boală înainte de a se pensiona. Utilizarea relativ încă răspândită a regimurilor de pensionare anticipată și de pensii de invaliditate și existența unei vârste legale de pensionare scăzute în cazul femeilor (60 de ani), care urmează să crească, treptat însă, în viitor, au un impact negativ asupra ofertei de muncă a lucrătorilor mai în vârstă. În 2012 au fost adoptate mai multe măsuri menite să majoreze vârsta efectivă de pensionare, în special prin utilizarea mai redusă a pensiilor anticipate și a pensiilor de invaliditate.

               (12)

               Rata de ocupare în rândul femeilor este relativ ridicată în Austria (70,3 % în comparație cu 62,4 % la nivelul UE în 2012), însă ea mai poate fi mărită prin reducerea segmentării de gen pe piața forței de muncă. Proporția de femei care lucrează cu fracțiune de normă este una dintre cele mai ridicate din UE, iar oferta de servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung este limitată. Ratele de ocupare în rândul femeilor, măsurate în echivalent normă întreagă, indică faptul că Austria întâmpină dificultăți deosebite în ceea ce privește valorificarea la maximum a potențialului forței sale de muncă feminine. În plus, prezența femeilor este aproape de două ori mai mare în locurile de muncă precare și deosebit de ridicată în locurile de muncă cu salarii scăzute. Consecința acestui tipar este o diferență de remunerare între femei și bărbați de 24 %, a treia cea mai ridicată valoare din UE. O eventuală reducere a sarcinii fiscale în cazul persoanelor cu venituri scăzute ar putea stimula într-o mai mare măsură sporirea prezenței pe piața forței de muncă. Structura sistemului fiscal austriac permite deplasarea fiscalității spre surse cu mai puține efecte dăunătoare asupra creșterii economice. Veniturile din impozitele pe proprietate în Austria reprezintă, de fapt, 0,5 % din PIB, situându-se astfel cu mult sub media UE de 2,1 % din PIB. În special, veniturile din impozitele periodice pe bunuri imobile, care sunt considerate a fi cel mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, reprezentau 0,2 % din PIB în 2011, adică a treia cea mai scăzută valoare din Uniune (media la nivelul UE: 1,3 %).

               (13)

               În Austria se observă una dintre cele mai ridicate proporții de imigranți în vârstă de lucru din cadrul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), 19 % din populația în vârstă de lucru în 2011 fiind născută în străinătate. Migranții întâmpină deseori dificultăți pe piața forței de muncă, în rândul acestora observându-se rate considerabil mai ridicate ale șomajului (9,7 % față de 3,6 %) și rate mai scăzute ale ocupării (62,8 % în cazul resortisanților țărilor care nu fac parte din UE 27 față de 76,4 % în cazul cetățenilor austrieci). În plus, persoanele care provin din familii de migranți sunt de trei ori mai des angajate și plătite sub nivelul real al calificărilor lor decât austriecii (27,5 % față de 9,7 % în 2008). De asemenea, în cazul migranților nivelul de educație este scăzut și riscul de sărăcie este de două ori mai ridicat (26,6 % față de 12,6 %).

               (14)

               Previziunile pentru cheltuielile cu pensiile pe termen mediu și lung și pentru cheltuielile de sănătate reprezintă un risc pentru sustenabilitatea finanțelor publice. Chiar dacă într-o mai mică măsură, previziunile pentru cheltuielile cu îngrijirile pe termen lung indică, de asemenea, un risc pentru sustenabilitate. Este probabil ca reformele întreprinse de curând în sistemul pensiilor să reducă într-o oarecare măsură riscurile la adresa sustenabilității, dacă ele sunt însoțite de îmbunătățiri ale condițiilor pe piața forței de muncă prin care lucrătorii mai în vârstă să poată rămâne încadrați în muncă mai mult timp. Continuă totuși să lipsească o armonizare accelerată a vârstei de pensionare pentru bărbați și femei, precum și creșterea vârstei efective de pensionare prin alinierea vârstei de pensionare sau a prestațiilor privind pensiile la modificările referitoare la speranța de viață. La rândul lor, necesitatea și cererea crescânde în ceea ce privește furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung impun abordarea problemei reprezentate de sustenabilitatea bugetară a sistemului de sănătate și de îngrijiri pe termen lung. Este posibil ca recentele măsuri adoptate la nivel politic în domeniul sănătății să se îndrepte în direcția bună, însă eficacitatea lor trebuie evaluată cu atenție în anii următori. Există posibilitatea unor îmbunătățiri suplimentare în domeniul prevenției, al reabilitării și al traiului autonom, în scopul de a opri creșterea pe viitor a costurilor îngrijirilor pe termen lung.

               (15)

               Potrivit unor studii și teste comparative internaționale, nivelul de educație din Austria se situează sub medie în cazul persoanelor cu vârste cuprinse între 10 și 15 ani, în ciuda faptului că sumele cheltuite de Austria pentru educație au reprezentat, în anul 2009, 6,01 % din PIB, depășind cu mult media de 5,41 % observată la nivelul UE. Peste 25 % din tinerii în vârstă de 15 ani au competențe de citire scăzute, rezultatele lor fiind doar puțin mai bune la matematică. Diferențele la rezultate între tinerii care provin din familii de migranți și colegii lor autohtoni sunt dintre cele mai ridicate din UE. În ceea ce privește învățământul superior, numărul crescând de studenți pune sub presiune sistemul financiar și sistemul organizațional, dar proporția de absolvenți este una scăzută. Modul în care sunt împărțite responsabilitățile în administrarea și finanțarea sistemului de învățământ este caracterizat, de asemenea, de fragmentare.

               (16)

               Austria este unul dintre statele membre care ar beneficia cel mai mult (din punctul de vedere al PIB-ului) de pe urma reducerii barierelor în calea furnizării transfrontaliere de servicii. Persistă însă bariere semnificative la intrarea pe piață și în calea unei concurențe reale în sectorul serviciilor. Aceste bariere sunt deosebit de vizibile în domeniul profesiilor liberale și în cel al transporturilor feroviare. Serviciile profesionale joacă un rol important în piețele de servicii pentru întreprinderi, reprezentând 10 % din PIB și 11 % din totalul ocupării forței de muncă. Persistă anumite restricții în ceea ce privește dobândirea accesului la profesiile din sectorul serviciilor și practicarea acestora, cum ar fi cerințele privind forma juridică și participarea la capitalul întreprinderilor. Există argumente solide în favoarea evaluării măsurii în care aceste restricții se justifică și a posibilității ca aceleași obiective de interes public să fie atinse cu ajutorul unor cadre normative mai puțin stricte. Deși competențele autorității austriece în domeniul concurenței vor fi consolidate în urma unei modificări recente aduse legii concurenței, resursele financiare și umane ale acestei autorități se situează în continuare sub nivelurile observate în economii de dimensiuni similare sau chiar mai mici.

               (17)

               Austria a înregistrat progrese în domeniul cooperării transfrontaliere dintre autoritățile de supraveghere financiară din țara de origine și din țara de primire. De asemenea, s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește restructurarea băncilor naționalizate integral sau parțial care au beneficiat de ajutoare pentru restructurare. Date fiind însă riscurile legate de o nouă deteriorare a calității activelor acestor bănci, există în continuare anumite puncte vulnerabile care trebuie monitorizate îndeaproape.

               (18)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei. Aceasta a evaluat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene printr-o contribuție a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-7 de mai jos.

               (19)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (5) este reflectat în special în recomandarea 1 de mai jos.

               (20)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblu. Pe această bază, Consiliul a emis recomandări specifice pentru fiecare dintre statele membre a căror monedă este euro (6). Fiind un stat membru a cărui monedă este euro, Austria ar trebui să asigure punerea în aplicare a acestor recomandări în totalitate și cu promptitudine,

         RECOMANDĂ ca în perioada 2013-2014 Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să pună în aplicare bugetul pentru anul 2013 astfel cum s-a prevăzut, în scopul corectării deficitului excesiv în mod sustenabil și în scopul realizării efortului de ajustare structurală anuală medie definit în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, să continue efortul de ajustare structurală într-un ritm adecvat, în scopul de a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu până în 2015. Să raționalizeze relațiile bugetare dintre diferitele niveluri ale administrației publice, prin simplificarea structurii organizatorice și prin alinierea responsabilităților în materie de cheltuieli publice și de finanțare, de exemplu.

               2.

               Să înregistreze progrese în ceea ce privește armonizarea vârstei de pensionare pentru bărbați și femei, majorând vârsta efectivă de pensionare prin alinierea vârstei de pensionare sau a prestațiilor privind pensiile la evoluția speranței de viață, să pună în aplicare și să monitorizeze recentele reforme prin care se limitează posibilitățile de pensionare anticipată și să îmbunătățească în continuare capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor mai în vârstă, în vederea majorării vârstei efective de pensionare și a ratei de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă.

               3.

               Să adopte noi măsuri de mărire a prezenței femeilor pe piața forței de muncă, în special prin aducerea unor îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește serviciile de îngrijire a copiilor și de îngrijiri pe termen lung și prin combaterea diferențelor semnificative de salarii și pensii între bărbați și femei. Să valorifice pe deplin potențialul de integrare pe piața forței de muncă al persoanelor care provin din familii de migranți, prin eforturi suplimentare pentru o mai bună recunoaștere a calificărilor lor și a nivelului lor de educație. Să reducă, într-un mod neutru pentru buget, sarcina reală exercitată de taxe și impozite și de asigurările sociale asupra veniturilor salariale în cazul persoanelor cu venituri scăzute, prin recurgerea într-o mai mare măsură la surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, precum impozitele periodice pe proprietate.

               4.

               Să pună efectiv în aplicare recentele reforme ale sistemului de sănătate, în scopul de a asigura materializarea beneficiilor scontate în materie de eficiență a costurilor. Să elaboreze un model sustenabil din punct de vedere financiar pentru furnizarea serviciilor de îngrijire pe termen lung și să acorde mai multă atenție unor aspecte precum prevenția, reabilitarea și traiul independent.

               5.

               Să îmbunătățească nivelul de educație, în special în cazul tinerilor dezavantajați, inclusiv prin îmbunătățirea sistemului de educație a copiilor preșcolari și prin reducerea efectelor negative ale metodei de orientare timpurie a elevilor pe criterii de competențe. Să îmbunătățească în continuare planificarea strategică în domeniul învățământului superior și să intensifice măsurile de reducere a numărului de studenți care abandonează studiile.

               6.

               Să consolideze și mai mult competențele și resursele autorității federale de concurență și să monitorizeze punerea în aplicare a reformei legislației în domeniul concurenței. Să îndepărteze piedicile excesive din calea furnizorilor de servicii. În acest sens, să verifice dacă interesul general justifică restricțiile existente în ceea ce privește accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora și să stimuleze concurența, îndeosebi în sectorul feroviar.

               7.

               Să continue supravegherea atentă a băncilor naționalizate integral și parțial și să accelereze restructurarea acestora, în vederea menținerii stabilității financiare.

      Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         R. ŠADŽIUS

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută pentru 2013 prin Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (3)  JO C 219, 24.7.2012, p. 1.

      (4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (6)  A se vedea pagina 97 din prezentul Jurnal Oficial.


				|

		52012DC0305

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Germanieiși care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016 /* COM/2012/0305 final */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă pe 2012 al Germaniei
și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al
Germaniei pentru perioada 2012-2016
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3],
având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă
strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere
economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită
a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere
durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)       La 13 iulie 2010, Consiliul a
adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile
economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la
21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările
pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează
împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate
să țină seama de orientările integrate în cadrul
politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate
la nivel național.
(3)       La 12 iulie 2011, Consiliul a
adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011
al Germaniei și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate
actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014.
(4)       La 23 noiembrie 2011, Comisia
a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând
începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex ante
și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei
Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului
(UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[5], în care a identificat Germania
ca fiind unul dintre statele membre care nu urma să facă obiectul
unei analize aprofundate.
(5)       La 2 martie 2012,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării fiscale și a
acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a
evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală
diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească
condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze
creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul
și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze
administrația publică.
(6)       La 2 martie 2012, Consiliul
European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul
euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca
acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de
convergență și în programele lor naționale de reformă.
(7)       La 18 aprilie 2012, Germania
a prezentat programul său de stabilitate pentru perioada 2012-2016
și, la 12 aprilie 2012, programul său național de reformă
pe 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două
programe, acestea au fost evaluate în același timp.
(8)       Conform primei
notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei
efectuată de Germania pentru perioada 2008-2011 în legătură cu
procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în
2011 sub valoarea de referință de 3 % din PIB
prevăzută în tratat. În plus, în previziunile sale din primăvara
anului 2012, Comisia estimează că deficitul public se va menține
sub valoarea de referință prevăzută în tratat și
că va continua să scadă în perioada care face obiectul
previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile
Pactului de stabilitate și creștere, Comisia a adoptat, la
30 mai, o recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a deciziei
privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu
articolul 126 alineatul (12) din tratat.
(9)       Pe baza evaluării
programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97
al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care
stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Previziunile
programului pentru perioada 2012 - 2013 sunt, în general, conforme cu
previziunile Comisiei din primăvara anului 2012 în ceea ce privește
ritmul și modelul de creștere economică, precum și
evoluțiile de pe piața muncii. Previziunile programului cu privire la
creșterea economică în ultimii ani ai programului corespund, în linii
mari, estimărilor Comisiei privind rata de creștere
potențială a Germaniei pe termen mediu. Obiectivul strategiei
bugetare prezentate în program este de a îndeplini obiectivul bugetar pe termen
mediu (OTM) încă din 2012 și de a avea practic bugete nominale
echilibrate începând cu 2014, având în vedere că în 2011 se înregistra
deja un deficit nominal de 1 % din PIB, așadar sub valoarea de
referință de 3 % din PIB menționată în tratat cu mult
înainte de 2013, care este termenul stabilit. Programul include OTM-ul
anterior, și anume un deficit structural de ½ % din PIB, (interpretat ca
un interval restrâns de aproximativ 0,5 % din PIB), care reflectă în
mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere,
care prevede un deficit de maximum 0,5 % din PIB. Pot apărea riscuri
legate de țintele de deficit și de datorii în special în cazul în
care se dovedește necesară adoptarea unor măsuri suplimentare
pentru stabilizarea sectorului financiar. Pe baza deficitului structural
(recalculat)[6],
Germania intenționează să își respecte OTM pe întreaga
perioadă de programare, lucru care ar trebui să se și întâmple,
ținând seama de evaluarea riscurilor. Conform informațiilor furnizate
în program și ținând seama de evaluarea riscurilor, rata de
creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile
discreționare în materie de venituri, urmează să
depășească criteriul de referință privind cheltuielile
din Pactul de stabilitate și de creștere în 2012, dar îl va respecta
în 2013. Se preconizează o creștere cu 0,8 puncte procentuale a
datoriei brute, care va ajunge la 82,0 % din PIB în 2012, urmând ca în
2013 aceasta să scadă la 80 % din PIB și urmând apoi o
traiectorie descendentă. După corectarea deficitului excesiv,
Germania se află într-o perioadă de tranziție și, conform
planurilor, înregistrează suficiente progrese pentru a respecta criteriul
de referință privind reducerea datoriei inclus în Pactul de stabilitate
și de creștere.
(10)     Guvernul federal a adoptat
măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor
publice privind serviciile de sănătate și a propus o
reformă a serviciilor de îngrijire pe termen lung. Sunt necesare eforturi
suplimentare pentru a îmbunătăți eficiența asistenței
medicale în vederea limitării creșterii estimate a cheltuielilor.
Reforma propusă a serviciilor de îngrijire pe termen lung este, de
asemenea, insuficientă pentru a face față creșterii
costurilor viitoare preconizate. Există încă posibilități
de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal. Guvernul
federal este pe calea cea bună în ceea e privește respectarea
angajamentului de a spori cheltuielile cu educația și cercetarea în
vederea stimulării creșterii. Cu toate acestea, este important, de
asemenea, ca landurile și municipalitățile, care suportă
cea mai mare parte a cheltuielilor în materie de educație și
cercetare, să asigure o utilizare adecvată și eficientă a
fondurilor cheltuite în aceste domenii. Introducerea noului mecanism de frânare
a datoriilor, prevăzut prin Constituție, a contribuit la consolidarea
cadrului bugetar german. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese
semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a normei bugetare la
nivelul landurilor.
(11)     Sprijinul public important
acordat sectorului financiar, coroborat cu eforturile de adaptare depuse în
cadrul acestui sector, și efectele pozitive de relansare a economiei
germane, au stabilizat întregul sector. În ciuda faptului că, în general,
sectorul financiar este relativ stabil și nu s-a confruntat cu o
criză a creditelor, există în continuare deficiențe, în special,
de natură structurală, în cazul anumitor Landesbanken, în
special lipsa unui model de afaceri viabil, fragilitatea structurilor de
guvernanță și existența unor vulnerabilități
cauzate de un grad ridicat de dependență de finanțarea
interbancară.
(12)     De rezultatele bune
înregistrate pe piața muncii din Germania, unde se înregistrează o
creștere a ocupării forței de muncă și un șomaj
moderat, nu au beneficiat în aceeași măsură toți actorii de
pe piață, iar creștere a salariilor nu a fost întotdeauna
conformă cu productivitatea. Măsurile fiscale de descurajare ca
urmare a sarcinii fiscale ridicate, în special din cauza nivelului ridicat al
contribuțiilor la asigurările sociale, continuă să
reprezinte un obstacol în calea integrării pe piața muncii în special
a persoanelor cu salarii mici. Faptul că se recurge foarte mult la „mini -
joburi” înseamnă o reducere a drepturilor de pensie acumulate. Prin urmare,
trebuie luate măsuri pentru a îmbunătăți tranziția de
la mini-joburi la forme mai stabile de contracte. Recenta reformă a
instrumentelor privind piața muncii ar trebui să contribuie la
creșterea posibilităților de angajare pentru toți.
Creșterea eficienței sistemului de învățământ și
îmbunătățirea nivelului de educație a grupurilor
defavorizate reprezintă o provocare majoră pentru Germania. Pe termen
mediu și lung, va fi esențial să se garanteze disponibilitatea
forței de muncă calificate pentru a reduce efectele negative ale
schimbărilor demografice asupra potențialului de creștere.
Nivelul scăzut al participării cu normă întreagă ale
femeilor pe piața forței de muncă reprezintă o preocupare.
Măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al
doilea salariu la veniturile familiei și lipsa structurilor de îngrijire a
copiilor și de învățământ cu program prelungit
reprezintă un obstacol în calea participării femeilor la piața
muncii.
(13)     Germania efectuează în
prezent o reformă majoră a sistemului energetic. Costurile economice
globale aferente transformării sistemului energetic ar trebui reduse la
minimum prin accelerarea extinderii naționale și transfrontaliere,
prin îmbunătățirea constantă a raportului cost-eficacitate
al politicilor privind schimbările climatice și energiile
regenerabile, prin adoptarea de măsuri decisive necesare pentru o mai
bună stimulare a eficienței energetice, și prin sporirea
concurenței pe piețele energiei. Dat fiind că Germania are o
poziție geografică centrală, sistemul feroviar german are un
impact semnificativ asupra întregului sistemului feroviar european.
Concurența pe piețele feroviare de transport de călători
și de mărfuri rămâne foarte scăzută, în principal din
cauza faptului că administratorul infrastructurii nu este efectiv separat
de holdingul feroviar. În ciuda progreselor înregistrate în ultimii ani,
datorate, printre altele, punerii în aplicare a directivei privind serviciile,
există încă posibilități de stimulare a concurenței
și a creșterii productivității în unele sectoare de
servicii (de exemplu, în sectorul construcțiilor).
(14)     Germania și-a asumat o
serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus. Aceste angajamente, precum
și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează
stimularea ocupării forței de muncă,
îmbunătățirea competitivității, consolidarea
sustenabilității finanțelor publice și întărirea
stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a
angajamentelor din cadrul Pactului euro plus. Rezultatele acestei evaluări
au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.
(15)     În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Germaniei și a evaluat programul de stabilitate și
programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de
relevanța acestora pentru o politică fiscală și
socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea
acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de
a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale
viitoare. Recomandările sale emise în cadrul semestrului european se
reflectă în recomandările 1 - 4 de mai jos.
(16)     În lumina acestei
evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Germaniei pe
2012, iar avizul său[7]
se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,
RECOMANDĂ ca Germania să
întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013, astfel încât:
1.           Să continue punerea în
aplicare a unor politici fiscale judicioase în vederea atingerii obiectivului
bugetar pe termen mediu până în 2012. În acest scop, să implementeze
strategia bugetară prevăzută, să asigure respectarea
criteriului de referință privind cheltuielile și să înregistreze
progrese suficiente în vederea respectării criteriului de
referință privind reducerea datoriei. Să continue procesul de
consolidare favorabil creșterii economice, depunând eforturi suplimentare
pentru a spori eficiența cheltuielilor publice în domeniul sănătății
și al serviciilor de îngrijire pe termen lung, și valorificând
potențialul încă neexploatat de îmbunătățire a
eficienței sistemului fiscal. Să valorifice posibilitățile
de creștere și de eficientizare a cheltuielilor care favorizează
creșterea în domeniul educației și cercetării la toate nivelurile
de guvernare. Să ducă la bun sfârșit aplicarea mecanismului de
frânare a datoriilor în mod consecvent în toate landurile, asigurând
execuția, în timp util, a procedurilor de monitorizare și a
mecanismelor de corecție relevante.
2.           Să găsească o
soluție la deficiențele structurale care afectează încă
sectorul financiar, restructurând acele Landesbanken care au nevoie de
un model de afaceri viabil, cu o finanțare adecvată, evitând, în
același timp, efectul de pârghie excesiv.
3.           Să reducă sarcina
fiscală ridicată într-un mod neutru din punct de vedere bugetar, în
special pentru persoanele cu venituri reduse, și să mențină
măsurile adecvate de activare și integrare, în special a
șomerilor pe termen lung. Să creeze condiții care să
permită majorarea salariilor în funcție de creșterea
productivității. Să adopte măsuri pentru a
îmbunătăți nivelul de educație a grupurilor defavorizate,
în special prin asigurarea de șanse egale în sistemul de educație
și de formare. Să elimine treptat măsurile fiscale de descurajare
a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei
și să pună la dispoziție mai multe structuri de îngrijire a
copiilor și de învățământ cu program prelungit.
4.           Să continue eforturile
de menținere la un nivel minim a costurilor economice globale aferente
transformării sistemului energetic, inclusiv prin accelerarea extinderii
rețelelor naționale și transfrontaliere de energie
electrică și de gaze. Să asigure că structurile instituționale
garantează concurența efectivă pe piețele feroviare.
Să adopte măsuri de stimulare într-o mai mare măsură a
concurenței în sectoarele de servicii, inclusiv serviciile profesionale
și anumite meserii, în special în sectorul construcțiilor.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               COM(2012) 305 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 și P7_TA(2012)0047.
[4]               Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile
cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către
serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind
metodologia stabilită de comun acord.
[7]               În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul
(CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


				|

		52013DC0352

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2016 /* COM/2013/0352 final - 2013/ () */

.
Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă al Bulgariei pentru 2013
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de
convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2016

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea
supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și
coordonarea politicilor economice[1],
în special articolul 9 alineatul (2),
având în vedere Regulamentul (UE)
nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011
privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6
alineatul (1),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[4],
având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010,
Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă
strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de
muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită
a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de
creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)       La 13 iulie 2010,
Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre
și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o
decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre[5],
care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre
au fost invitate să țină seama de orientările integrate în
cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă
naționale.
(3)       La 29 iunie 2012,
șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru
creștere economică și locuri de muncă prin care se
oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și
la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate
pârghiile, instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit
acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre,
exprimându-și în special angajamentul deplin față de
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de
punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei
țări.
(4)       La 6 iulie 2012,
Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
reformă al Bulgariei pentru 2012 și a emis avizul cu privire la
Programul actualizat de convergență al Bulgariei pentru perioada 2011-2015.
(5)       La 28 noiembrie 2012,
Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii[6], marcând începutul semestrului
european pentru coordonarea politicilor economice din 2013. Tot la 28 noiembrie 2012,
Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011,
Raportul privind mecanismul de alertă[7],
în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care
urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.
(6)       La 14 martie 2013,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice
și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul
European a subliniat că este necesar să se continue consolidarea
fiscală într-un mod diferențiat și favorabil creșterii,
să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei,
să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se
combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și
să se modernizeze administrația publică.
(7)       La 10 aprilie 2013,
Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat[8] pe care l-a efectuat pentru
Bulgaria, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011.
Din analiza Comisiei se poate desprinde concluzia că Bulgaria se
confruntă cu anumite dezechilibre macroeconomice care merită să
facă obiectul unei monitorizări și al unor măsuri de
politică. O atenție permanentă ar trebui acordată îndeosebi
impactului pe care îl are reducerea gradului de îndatorare în sectorul
întreprinderilor, dar și ajustării continue a pozițiilor
externe, a competitivității și a piețelor forței de
muncă.
(8)       La 19 aprilie 2013,
Bulgaria și-a prezentat Programul de convergență din 2013 pentru
perioada 2012-2016 și Programul național de reformă pentru 2013.
Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe,
acestea au fost evaluate în același timp.
(9)       Pe baza evaluării
Programului de convergență din 2013, efectuată în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul
consideră că finanțele publice ale Bulgariei au fost, în
general, solide. Obiectivul bugetar pe termen mediu a fost atins în 2012.
Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din
Programul de convergență este plauzibil pentru perioada 2013-2014,
estimându-se că rata anuală de creștere va ajunge la 1,0 %
în 2013 și la 1,8 % în 2014. În previziunile sale din primăvara
anului 2013, Comisia preconizează o creștere a PIB-ului de 0,9 %
în 2013 și de 1,7 % în 2014. Obiectivul strategiei bugetare
prezentate în program constă în menținerea soldului bugetar
structural la o valoare apropiată de obiectivul bugetar pe termen mediu pe
toată perioada acoperită de program. Programul confirmă
obiectivul bugetar pe termen mediu anterior, de -0,5 % din PIB, care este
mai ambițios decât prevede Pactul de stabilitate și de creștere.
Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) care, conform
estimărilor, ar urma să scadă întrucâtva de la un deficit de 0,4 %
din PIB în 2012 la 0,7-0,8 % din PIB în perioada 2013-2016, Bulgaria se
situează cu puțin sub obiectivul său bugetar pe termen mediu în
perioada acoperită de Programul de convergență. Luându-se în
considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, se
preconizează că rata de creștere a cheltuielilor publice va
respecta criteriul de referință în materie de cheltuieli,
prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2013-2015,
însă nu și în 2016. Rata datoriei se situează sub 60 % din
PIB și, conform Programului de convergență, se preconizează
că aceasta va atinge o valoare maximă de 20,4 % din PIB în 2014,
pentru ca apoi să scadă în cursul perioadei acoperite de program. De
asemenea, în previziunile sale din primăvara anului 2013, Comisia
preconizează o rată a datoriei de 20,3 % din PIB în 2014.
(10)     În ultimii ani, Bulgaria
și-a consolidat într-o măsură semnificativă cadrul bugetar,
ceea ce a contribuit la păstrarea disciplinei bugetare și la
creșterea credibilității politicii bugetare. Prin noua lege
privind finanțele publice, care va intra în vigoare în 2014, se
mențin normele bugetare numerice existente, se consolidează și mai
mult cerințele la nivel municipal și se reformează cadrul
bugetar pe termen mediu de trei ani. Este important ca autoritățile
să mențină ritmul reformei și să pregătească
terenul pentru punerea în aplicare a noii legi, în special prin crearea
preconizată a unei instituții fiscale independente și prin
asigurarea unui mandat clar, a autonomiei de funcționare și a unor
resurse adecvate pentru aceasta. Există o marjă considerabilă de
îmbunătățire în ceea ce privește respectarea
obligațiilor fiscale, iar înregistrarea unor progrese în acest domeniu ar
permite Bulgariei să cheltuiască mai mult pentru promovarea
creșterii economice. Deși Bulgaria a întreprins unele măsuri
vizibile în vederea reducerii costurilor legate de respectarea obligațiilor
fiscale și în vederea îmbunătățirii modului de colectare a
taxelor și impozitelor, sistemul fiscal continuă să fie
caracterizat de o evaziune fiscală semnificativă și de o
eficiență administrativă scăzută. Cheltuielile
administrative pentru colectarea taxelor și impozitelor sunt ridicate, la
fel ca și cheltuielile suportate de întreprinderi pentru plata acestora.
În ciuda măsurilor adoptate pentru îmbunătățirea
respectării obligațiilor fiscale, se estimează că economia
subterană reprezintă în continuare o parte importantă, reducerea
acesteia necesitând eforturi susținute pe termen lung.
(11)     Reducerea cazurilor de
retragere timpurie de pe piața forței de muncă reprezintă o
provocare majoră atât pentru sporirea gradului de adecvare a sistemului de
pensii, cât și pentru oferta de forță de muncă. Rata de
ocupare în rândul lucrătorilor mai în vârstă, în special al femeilor
mai în vârstă, se situează sub media UE și are ca rezultat
drepturi de pensie inadecvate pentru o mare parte din beneficiari. Deși în
acest domeniu se întreprind deja reforme importante, regimurile speciale care
continuă să existe pentru anumite profesii se numără
printre factorii care contribuie la scăderea vârstei efective de
pensionare. Continuând progresele înregistrate în ceea ce privește
mărirea vârstei de pensionare, Bulgaria ar trebui, de asemenea, să
prevadă și să fixeze o dată pentru introducerea
aceleiași vârste legale de pensionare pentru bărbații și
femeile care au contribuit la sistemul de asigurări sociale de-a lungul
întregii vieți profesionale. O contribuție la limitarea efectivă
a abuzurilor ar fi să se revizuiască criteriile și controalele
pentru acordarea pensiilor de invaliditate (de exemplu, introducerea în lista
criteriilor a capacității de muncă).
(12)     Bulgaria este afectată de
o rată de ocupare sub medie și în scădere, precum și de
diferențe considerabile între regiuni și categorii de populație
în ceea ce privește șomajul. Criza a avut un impact deosebit de
puternic asupra lucrătorilor slab calificați și a generat o
creștere semnificativă a șomajului în rândul tinerilor.
Șomajul pe termen lung a cunoscut o creștere mai rapidă decât în
restul UE. Dacă ar face obiectul unei reforme, agenția de muncă
ar avea potențialul să joace un rol marcant în corelarea ofertei cu
cererea pe piața forței de muncă din Bulgaria, deoarece ar
asigura servicii de consiliere mai eficace, măsuri special concepute
pentru ocuparea forței de muncă și o mai bună prognoză
în ceea ce privește viitoarele cerințe în materie de calificări.
Printro evaluare timpurie a Inițiativei privind ocuparea forței de
muncă în rândul tinerilor, aflată în desfășurare, s-ar
putea asigura o canalizare a resurselor spre măsurile care permit crearea
celui mai mare număr de locuri de muncă. Este în continuare dificil
să se asigure un sistem de contribuții minime la sistemul de
asigurări sociale prin care să se atingă obiectivul de reducere
a economiei subterane, fără a se exclude însă de pe
piață lucrătorii slab calificați. Cetățenii
bulgari se confruntă cu cel mai ridicat risc de sărăcie sau de
excludere socială din UE. Punerea în aplicare a Strategiei naționale
pentru combaterea sărăciei și a excluderii sociale ar trebui
să aibă prioritate. Sunt necesare îmbunătățiri în ceea
ce privește accesibilitatea și eficacitatea transferurilor sociale,
precum și eficiența și accesibilitatea serviciilor sociale, în
special a celor destinate copiilor și persoanelor mai în vârstă.
Strategia națională pentru integrarea romilor ar trebui să fie
însoțită de un plan de acțiune cu măsuri concrete, de o
finanțare suficientă și de instituirea unui mecanism de
monitorizare pentru măsurarea impactului acțiunilor.
(13)     Bulgaria se confruntă cu
provocarea de a îmbunătăți calitatea și eficiența
globală a sistemului său de învățământ. Prin adoptarea
finală a legii privind învățământul școlar înainte de
sfârșitul anului 2013 s-ar putea asigura un cadru pentru obținerea de
progrese în reformele necesare, inclusiv modernizarea programelor școlare
și introducerea unor îmbunătățiri în ceea ce privește
formarea și stimularea cadrelor didactice. În ceea ce privește
reformele în învățământul superior, s-au înregistrat progrese
foarte limitate. Existența unei discrepanțe semnificative între
diplomele dobândite în învățământul superior și cererea de
pe piața forței de muncă accentuează șomajul
structural și stânjenește dezvoltarea unor sectoare inovatoare de
mare importanță. Rezultatele slabe ale învățământului
superior sunt legate de o lipsă de stimulente la nivel instituțional,
precum și de nivelul academic al cercetătorilor și al cadrelor
didactice. Îmbunătățirea calității sistemului de
sănătate și lărgirea domeniului de acoperire al acestuia
reprezintă pentru Bulgaria o provocare care persistă de multă
vreme. O mai mare transparență în finanțarea sistemului de
sănătate ar contribui la stimularea creșterii economice și
a competitivității în acest sector. Proporția îngrijirilor
ambulatorii în cheltuielile de sănătate este scăzută, ceea
ce limitează accesul la servicii de sănătate avantajoase din
punctul de vedere al costurilor. Dată fiind rata ridicată de
plăți directe, anumite segmente ale populației sunt excluse
efectiv de la serviciile de sănătate. Bulgaria se confruntă cu
provocări majore în ceea ce privește raționalizarea și
administrarea sectorului spitalicesc.
(14)     Prin
îmbunătățirea mediului de afaceri din Bulgaria, inclusiv prin
sporirea eficienței serviciilor publice, s-ar putea crea beneficii
importante pentru competitivitatea întreprinderilor autohtone și pentru
atragerea investițiilor străine. Printr-o introducere mai
rapidă, sistematică, a e-Guvernării s-ar putea crea un
potențial considerabil și, printre altele, s-ar putea reduce
costurile legate de respectarea obligațiilor, precum și sarcina
administrativă a întreprinderilor. În plus, prin punerea în aplicare
integrală a dreptului întreprinderilor și prin asigurarea
respectării acestuia, inclusiv a dispozițiilor referitoare la
întârzierea plăților și la procedura de insolvență,
s-ar putea îmbunătăți considerabil condițiile-cadru, nu în
ultimul rând pentru IMM-uri. Accesul necorespunzător la finanțare
continuă să frâneze dezvoltarea IMM-urilor. Existența unui
sistem judiciar performant și independent constituie o premisă pentru
o dezvoltare economică durabilă. În cursul ultimilor ani, Bulgaria a
înregistrat progrese în ceea ce privește reforma sistemului judiciar, în
special modernizarea cadrului juridic și instituțional. În
același timp, se observă în continuare existența unui
potențial considerabil de a valorifica pe deplin acest cadru, de a asigura
durabilitatea rezultatelor și de a îmbunătăți asumarea
răspunderii pentru reforme la toate nivelurile. Depunerea unor eforturi
mai intense pentru combaterea corupției ar putea constitui, de asemenea, o
contribuție pozitivă la îmbunătățirea mediului de
afaceri.
(15)     Utilizarea efectivă a
fondurilor UE rămâne de o importanță capitală pentru
investițiile publice necesare. Reforma din 2011 a legislației în
domeniul achizițiilor publice a reprezentant un important pas înainte pe
calea îmbunătățirii procesului de monitorizare, prevenire
și pedepsire a neregulilor. Deși au intrat deja în vigoare noi
dispoziții aplicabile, printre altele, proiectelor cofinanțate de UE,
prin acordarea unor competențe mai ample autorității pentru
achiziții publice s-ar putea spori și mai mult eficacitatea
controalelor ex-ante.
(16)     Capacitatea
și independența organismelor de reglementare în sectoarele economice
esențiale constituie condiții-cadru importante pentru
competitivitate. Infrastructura de transport din Bulgaria a cunoscut anumite
îmbunătățiri în ultimii ani, însă există în continuare
un potențial considerabil de eficientizare într-o măsură
suficientă a furnizării serviciilor și a întreținerii. Bulgaria
nu a pus încă în aplicare pe deplin obligațiile care îi revin în
cadrul pieței interne a energiei. Atât la nivelul comerțului cu
ridicata, cât și la cel al comerțului cu amănuntul există
în continuare provocări considerabile. Persistența barierelor la
intrarea pe piață, acordurile de profit garantat și prețurile
reglementate, alături de absența unei piețe pentru
comercializarea cu ridicata a energiei electrice și a gazelor naturale,
constituie aspecte deosebit de preocupante. Fiind dependentă într-o
măsură considerabilă de o singură rută de energie,
Bulgaria este expusă foarte mult la riscul unor șocuri de
aprovizionare. Ar trebuie să se accelereze punerea în aplicare a
proiectelor de interconexiuni pentru energie electrică și gaze
naturale, în scopul de a se îmbunătăți diversificarea și
securitatea aprovizionării cu energie. Eficiența energetică
redusă reprezintă în continuare o povară economică
importantă atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatorii
privați. Un potențial considerabil de îmbunătățire se
observă, în special, în ceea ce privește eficiența
energetică a clădirilor, atât publice, cât și private.
(17)     În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Bulgariei, a evaluat Programul de convergență și
Programul național de reformă și a prezentat un bilanț
aprofundat. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora
pentru o politică fiscală și socioeconomică
sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele
și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța
economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei
contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările
sale emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările
1 - 7 de mai jos.
(18)     În lumina acestei
evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al
Bulgariei, iar avizul[9]
său este reflectat îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.
(19)     Având în vedere bilanțul
aprofundat al Comisiei și această evaluare, Consiliul a examinat
Programul național de reformă și Programul de
convergență. Recomandările sale, emise în temeiul
articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, sunt reflectate
în special în recomandările 3, 4 și 5 de mai jos,
RECOMANDĂ ca, în perioada 2013-2014,
Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:
1.           Să își
mențină o poziție bugetară solidă, prin respectarea
obiectivului bugetar pe termen mediu, și să urmărească o
politică bugetară favorabilă creșterii economice, astfel
cum se prevede în Programul de convergență. să pună în
aplicare o strategie fiscală cuprinzătoare, pentru a consolida în
toate privințele legislația fiscală și procedurile de
colectare a taxelor și impozitelor, în vederea creșterii veniturilor
fiscale, în special prin îmbunătățirea modului de colectare a
taxelor și a impozitelor, prin combaterea economiei subterane și prin
reducerea costurilor legate de respectarea obligațiilor fiscale. Să
creeze o instituție independentă care să monitorizeze politica
bugetară și să ofere servicii de analiză și de
consiliere.
2.           Să elimine treptat
opțiunile de pensionare anticipată, să introducă
aceeași vârstă legală de pensionare pentru bărbați
și femei și să aplice politici active în domeniul pieței
forței de muncă, care să permită lucrătorilor mai în
vârstă să rămână încadrați în muncă mai mult
timp. Să înăsprească criteriile de eligibilitate și
controalele în ceea ce privește acordarea pensiilor de invaliditate, în
scopul unei limitări eficace a abuzurilor.
3.           Să accelereze
Inițiativa națională privind ocuparea forței de muncă
în rândul tinerilor, de exemplu, printr-o garanție pentru tineret. Să
reformeze agenția de muncă, pentru ca aceasta să poată
oferi servicii eficace de consiliere persoanelor în căutarea unui loc de
muncă și să își dezvolte capacitatea de prognoză
și de corelare a cererii de calificări cu oferta de calificări.
Să îmbunătățească politicile active în domeniul
pieței forței de muncă, în special în ceea ce privește
sistemele naționale de ocupare a forței de muncă. Să
revizuiască pragurile minime ale contribuțiilor la sistemul de
asigurări sociale, în scopul de a împiedica sistemul să excludă
de pe piața forței de muncă lucrătorii slab
calificați. Să asigure punerea în practică a strategiilor
naționale de combatere a sărăciei și de integrare a
romilor. Să sporească accesibilitatea și eficacitatea
transferurilor și serviciilor sociale, în special a celor destinate
copiilor și persoanelor mai în vârstă.
4.           Să adopte legea privind
învățământul școlar și să continue reforma
învățământului superior, în special printr-o mai bună
aliniere a nivelului de educație la cerințele pieței forței
de muncă și prin consolidarea cooperării dintre
învățământ, cercetare și economie. Să
îmbunătățească accesul copiilor dezavantajați, în
special al romilor, la un învățământ favorabil incluziunii.
Să asigure un acces real la serviciile de sănătate și
să îmbunătățească structura de prețuri a
acestora, prin corelarea finanțării spitalelor cu rezultatele
obținute de acestea și prin dezvoltarea serviciilor de îngrijire
ambulatorie.
5.           Să întreprindă noi
măsuri pentru îmbunătățirea mediului de afaceri, prin
reducerea birocrației excesive, prin aplicarea unei strategii de
e-Guvernare și prin punerea în aplicare a legislației privind
întârzierea plăților. Să mărească nivelul de calitate
și de independență al sistemului judiciar și să
combată corupția cu mai multă eficacitate. Să
îmbunătățească accesul IMM-urilor și al
întreprinderilor nou-înființate la finanțare.
6.           Să accelereze
absorbția fondurilor UE. Să asigure o punere în aplicare
judicioasă a legislației privind achizițiile publice, prin
consolidarea controlului ex-ante realizat de autoritatea pentru achiziții
publice în scopul prevenirii neregulilor.
7.           Să consolideze
independența autorităților de reglementare naționale
și capacitatea administrativă, în special în sectorul energetic
și în sectorul transporturilor, dar și în domeniul gestionării
deșeurilor și al gospodăririi apelor. Să îndepărteze
barierele la intrarea pe piață, cotele, restricțiile teritoriale
și prețurile reglementate și să finalizeze organizarea
pieței, prin crearea unei piețe transparente pentru comercializarea
cu ridicata a energiei electrice și a gazelor naturale. Să accelereze
proiectele de interconexiuni pentru energie electrică și gaze
naturale și să consolideze capacitatea de a face față
întreruperilor de furnizare. Să intensifice eforturile de
îmbunătățire a eficienței energetice.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
[3]               COM(2013) 352 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053.
[5]               Decizia 2013/208/CE a Consiliului
din 22 aprilie 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 114 final.
[9]               Emis în temeiul articolului 9
alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.