title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Austriei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/76

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Austriei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/20)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Austria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Austriei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030. (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Austria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Austria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Austria ar putea dezvolta mai în detaliu în planul final interconexiunile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, în special având în vedere transformarea în curs a sistemului energetic pentru a deveni un sistem cu energie electrică în proporție de 100 % din surse regenerabile și implicațiile pe care le-ar putea avea acest lucru, de exemplu în ceea ce privește atingerea țintei de 15 % referitoare la interconectivitate. Având în vedere importanța bioenergiei pentru atingerea țintelor Austriei în materie de energie din surse regenerabile și de emisii de gaze cu efect de seră, ar fi binevenită o analiză mai aprofundată a implicațiilor pentru emisiile contabilizate și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și pentru emisiile de poluanți atmosferici. Deoarece utilizarea hidroenergiei este importantă, ar putea fi luate în calcul și impacturile schimbărilor climatice asupra securității energetice.

                  (14)

                  Ar fi benefic ca planul național integrat final privind energia și clima să acorde o atenție sporită competitivității industriale și atuurilor concurențiale ale Austriei, precum și provocărilor potențiale cu care se confruntă această țară în tranziția ei spre un sector energetic neutru din punctul de vedere al emisiilor de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Austria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Austriei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA AUSTRIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A completa măsurile pe care plănuiește să le introducă în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor – în vederea atingerii țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 36 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii – mai ales cu măsuri în sectorul agriculturii și în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. A specifica modul în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și sectorul contabilizat al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii.

                  2.

                  A prezenta o pondere de cel puțin 46 % a energiei din surse regenerabile drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, astfel cum se indică în formula din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, menținând, totodată, ținta ambițioasă referitoare la energia electrică din surse regenerabile. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A indica politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A prezenta, de asemenea, traiectorii și măsurile aferente în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative în temeiul articolului 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi în temeiul articolului 25 din aceeași directivă. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A-și revizui contribuțiile și a identifica politici și măsuri suplimentare care ar putea să genereze economii de energie suplimentare până în 2030, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A-și preciza în mod clar contribuția națională, în cazul căreia există în prezent două opțiuni deschise, și a o exprima atât în termeni de consum de energie primară, cât și în termeni de consum final de energie. A-și susține mai bine indicațiile provizorii referitoare la politicile și măsurile care ar urma să fie puse în aplicare după 2020, deoarece planul național integrat final privind energia și clima ar trebui să includă calendarul punerii în aplicare, obiectivele clare și impacturile și economiile preconizate aferente respectivelor politici și măsuri.

                  4.

                  A stabili obiective concrete privind diversificarea surselor de petrol și gaz și aprovizionarea din țările terțe, privind reducerea dependenței de importurile de energie și privind îmbunătățirea rezilienței și a flexibilității sistemului energetic național.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A continua cooperarea regională, inclusiv consultările cu țările învecinate, atât în vederea finalizării și punerii în aplicare a planului național integrat privind energia și clima, mai ales în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei) și al Forumului pentalateral pentru energie electrică, în special având în vedere rolul de platformă de comercializare a gazelor al Austriei și obiectivul Austriei de a ajunge la o pondere de 100 % a surselor regenerabile în sectorul energiei electrice.

                  7.

                  A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă și o evaluare generală a surselor investițiilor, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii.

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, inclusiv în regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și în regiunile industriale. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea de detalii suplimentare privind măsurile existente și potențiale și privind planurile referitoare la sărăcia energetică și impactul preconizat al acestora, finalizând totodată analiza prevăzută de Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1019 final.

         (5)  COM (2019) 520 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al României pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/88

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al României pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/23)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  România a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al României, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru România (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru România (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  După caz, statele membre trebuie să raporteze aceleași date în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori, atunci când prezintă rapoarte Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Planul final ar trebui să abordeze mai detaliat evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri și să descrie modul în care le va aborda România. În special, planul ar trebui să descrie sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Este necesară evaluarea interacțiunii dintre planul de a folosi în continuare cărbune și gaze naturale până în 2030 și obiectivele legate de decarbonizare. De asemenea, în cazul politicilor și măsurilor cu impact amplu, ar trebui inclusă o evaluare a interacțiunilor de politică și a impacturilor transversale, cum ar fi: noi capacități planificate, construite în pofida dimensiunilor referitoare la eficiența energetică și la decarbonizare; cele mai recente măsuri de reglementare referitoare la piața energiei, în raport cu obiectivele legate de piața internă și de siguranța alimentării cu energie; impacturile măsurilor de decarbonizare în sectorul transporturilor și utilizarea în rețea a energiei din surse regenerabile. Totodată, ar trebui evaluat impactul utilizării sporite a biomasei forestiere pentru producția de energie electrică și termică asupra emisiilor contabilizate și asupra absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. Mai mult, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: evaluarea rezultatelor strategiei naționale pentru competitivitate pentru perioada 2014-2020, prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, precum și evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale. De asemenea, planul ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru România sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al României, care este publicat împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA ROMÂNIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 34 %, aceasta fiind contribuția României la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a institui măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A institui măsuri pentru simplificarea procedurilor de acordare de licențe și autorizații și a furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă pentru România a biomasei în cadrul mixului energetic, în special în sectorul încălzirii și răcirii.

                  2.

                  A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea consumului de energie primară sau finală în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A oferi un plus de claritate în privința politicilor și măsurilor existente și a furniza informații mai detaliate privind politicile și măsurile planificate pentru întreaga perioadă 2021-2030, în special în ceea ce privește economiile și impacturile preconizate și calendarul de punere în aplicare.

                  3.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, în special măsurile prin care se asigură flexibilitatea și o strategie robustă de diversificare a surselor de gaze naturale, inclusiv proiectele de infrastructură subiacentă relevante, precum și eliminarea restricțiilor nejustificate din calea investițiilor în producția de gaze naturale, având în vedere potențialul oferit la nivel regional de rezervele din Marea Neagră. A detalia strategia de asigurare a aprovizionării pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în scopul extinderii capacității de generare de energie nucleară, precum și pentru a oferi informații detaliate referitoare la strategia care vizează menținerea capacităților sale naționale în ciclul combustibilului.

                  4.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe lichide și competitive angro și cu amănuntul, atât prin stimularea concurenței în interiorul țării, cât și prin eliminarea barierelor din calea comerțului transfrontalier, inclusiv a restricțiilor la export. A gestiona impactul negativ al reglementărilor prețului angro și a oferi o perspectivă clară în scopul asigurării conformității legislației naționale cu dreptul Uniunii în ceea ce privește piețele deschise și liberalizate și formarea liberă a prețurilor, prin includerea unei strategii și a unui calendar pentru progresele înregistrate în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață, precum și a unor măsuri orientate spre protejarea clienților vulnerabili.

                  5.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica cooperarea regională cu statele membre învecinate și în interiorul cadrelor de cooperare regionale stabilite, precum Grupul la nivel înalt CESEC (Conectivitatea în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei), inclusiv în ceea ce privește infrastructura pentru gaze naturale și energie electrică, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și cercetarea, inovarea și competitivitatea, și ținând seama de provocările comune și obiectivele convenite. Există un potențial semnificativ pentru aprofundarea cooperării în scopul evoluțiilor preconizate în sectorul energiei electrice, inclusiv nevoia de a se acorda ponderi sporite surselor regenerabile de energie și transporturilor nepoluante, ceea ce ar putea avea un impact asupra interconectării rețelelor de energie electrică și a comerțului în regiune.

                  7.

                  A-și extinde analiza privind nevoile și riscurile investiționale furnizată în contextul obiectivelor din cadrul strategiei sale energetice la o perspectivă de ansamblu asupra investiților necesare pentru îndeplinirea obiectivelor din cadrul planului său național integrat privind energia și clima. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A include o analiză a interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, cu informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales ținând seama de impactul social și de impactul asupra ocupării forței de muncă, prin enumerarea unor măsuri și calendare mai concrete pentru rezolvarea problemei sărăciei energetice, în conformitate cu cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999. A discuta nevoile și măsurile legate de schimbările structurale pe care le implică tranziția la o energie curată în regiunile monoindustriale, precum cele care depind de industria cărbunelui sau de alte sectoare energointensive.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 273.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/96

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/25)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Slovacia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Slovacia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Slovacia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Planul final ar trebui să identifice interconexiunile și să asigure coerența dintre diferitele dimensiuni. Abordarea holistică – aplicată deja în cadrul discuțiilor naționale cu multiple părți interesate privind rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică – ține seama de dimensiunile referitoare la piața internă și la eficiența energetică, dar ar trebui să fie extinsă la toate dimensiunile. Ar trebui abordate și impacturile schimbărilor climatice ca risc pentru securitatea energetică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Slovacia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA SLOVACIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 24 %, aceasta fiind contribuția Slovaciei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a institui măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A prezenta măsuri concrete de reducere a poverii administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă pentru Slovacia a biomasei în cadrul mixului energetic, în special în sectorul încălzirii și răcirii.

                  2.

                  A înălța nivelul de ambiție privind consumul final de energie și consumul de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea îndeplinirii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini acest nivel de ambiție prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A furniza, ca parte a unei evaluări mai detaliate a impacturilor, o cuantificare adecvată a economiilor de energie preconizate ca rezultat al politicilor și măsurilor planificate.

                  3.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și aprovizionarea pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, prin prisma dezvoltării capacității de producție de energie nucleară.

                  4.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață.

                  5.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2023-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A continua consultarea statelor membre învecinate și cooperarea regională în contextul Grupului de la Vișegrad, format din Cehia, Ungaria, Polonia și Slovacia, și în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei), precum și cooperarea bilaterală, de exemplu cu Republica Cehă în privința sistemelor de distribuție a energiei electrice. Schimburile regionale s-ar putea axa pe o integrare mai accentuată în piața internă a energiei, pe evaluarea adecvanței sistemului, pe aspectele legate de tranziția justă, pe decarbonizare, precum și pe utilizarea pe scară mai largă a energiei din surse regenerabile și pe impacturile aferente asupra sistemului energetic.

                  7.

                  A-și extinde analiza referitoare la nevoile și sursele de investiții – care include finanțarea adecvată la nivel național și regional și la nivelul Uniunii și care este furnizată doar în cazul eficienței energetice și în cel al cercetării – pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Planul național integrat final privind energia și clima ar trebui să abordeze atât impacturile tranziției asupra populațiilor care trăiesc în regiunea carboniferă Horna Nitra și să facă legătura cu planul de acțiune al guvernului pentru tranziție în regiunea menționată, cât și adaptările din alte sectoare energointensive. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin prezentarea unei evaluări specifice privind sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1024 final.

         (5)  COM (2019) 525 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/100

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/26)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Finlanda a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Finlanda (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Finlanda (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, Finlanda ar trebui să ia în calcul interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate, în special: sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, la siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemei sărăciei energetice. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile dintre politicile planificate referitoare la renunțarea treptată la centralele pe cărbune și la reducerea utilizării petrolului, prin înlocuirea cu reziduuri forestiere și biocombustibili, pătrunderea sporită a energiei din surse regenerabile și consolidarea necesară a rețelelor de energie electrică. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Finlanda sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA FINLANDA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A clarifica modul în care plănuiește să își respecte angajamentul asumat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8) ca emisiile din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură să nu depășească absorbțiile, ținând seama de posibilitatea de a utiliza flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor și sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. Acest lucru impune aplicarea normelor de contabilizare referitoare la exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură. A cuantifica impactul, pe parcursul întregii perioade 2021-2030, al politicilor și măsurilor planificate în vederea îndeplinirii țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 39 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii.

                  2.

                  A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 51 %, aceasta fiind contribuția Finlandei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice planificate în vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Finlandei. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A examina potențialul de economisire a energiei în sectorul rezidențial și în cel industrial și a identifica cele mai adecvate măsuri pentru realizarea lui. A evalua motivele pentru care creșterea preconizată a produsului intern brut (PIB) va fi însoțită de o creștere a consumului de energie și a identifica măsuri specifice care să vizeze atenuarea unui astfel de efect.

                  4.

                  A specifica, în plus, măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și strategia privind aprovizionarea pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în special prin prisma extinderii capacității sale de producție de energie nucleară.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia), prin extinderea lor la noi zone și prin lărgirea sferei geografice pentru a include statele baltice (Estonia, Letonia și Lituania). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în vederea schimbărilor prin care urmează să treacă sistemele de electricitate pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, ceea ce va spori importul/exportul de energie electrică și va face ca flexibilitatea sistemelor să fie și mai necesară.

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 276.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1025 final.

         (5)  COM(2019) 526 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 276.

         (7)  SWD(2019) 276.

         (8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

         (9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Suediei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/104

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Suediei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/27)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Suedia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 17 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Suediei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Suedia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Suedia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul său național integrat final privind energia și clima, Suedia ar trebui să țină seama și de interconexiunile de politică, în special de sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile dintre politicile planificate referitoare la majorarea planificată a ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul energiei electrice și consolidarea necesară a rețelelor de energie electrică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Deoarece utilizarea hidroenergiei este importantă, ar putea fi luate în calcul și impacturile schimbărilor climatice asupra securității energetice.

                  (14)

                  În planul național integrat final privind energia și clima, Suedia ar putea porni de la obiectivul său general referitor la dezvoltarea unor tehnologii și servicii care să poată fi comercializate de întreprinderile din Suedia, pentru a prezenta o perspectivă mai cuprinzătoare asupra competitivității sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unor informații mai bune privind interacțiunea cu economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Suedia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Suediei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA SUEDIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A-și dezvolta strategia pentru îndeplinirea angajamentului asumat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8), și anume ca emisiile din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură să nu depășească absorbțiile, pe baza aplicării normelor de contabilizare prevăzute. A acorda o atenție deosebită evaluării impacturilor politicilor și măsurilor asupra sistemului de comercializare a certificatelor de emisii, asupra sectoarelor vizate de partajarea eforturilor și asupra sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii.

                  2.

                  A confirma nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 65 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, menționată în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, drept contribuție a Suediei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în temeiul articolului 3 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și în temeiul articolului 4 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această contribuție ar trebui să fie susținută prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care să fie conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001, astfel încât să fie posibilă realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Ar trebui inclusă o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Ar trebui incluse, de asemenea, informații suplimentare privind combaterea poverii administrative, precum și detalii suplimentare referitoare la cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. Ar trebui furnizate detalii suplimentare privind măsurile specifice planificate în vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Suediei.

                  3.

                  A intensifica eforturile pentru reducerea consumului final de energie, dat fiind că este necesară îndeplinirea în mod colectiv a obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini acest nivel de ambiție prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. În planul național integrat final privind energia și clima ar trebui elaborate și incluse măsuri suplimentare privind economiile de energie, cu precizarea impacturilor preconizate ale acestora.

                  4.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și adecvarea producției de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile.

                  5.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2023-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia), prin extinderea lor la noi zone și prin lărgirea sferei geografice pentru a include statele baltice (Estonia, Letonia și Lituania). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în vederea schimbărilor prin care urmează să treacă sistemele de electricitate pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, ceea ce va spori importul și exportul de energie electrică și va face ca flexibilitatea sistemelor să fie și mai necesară.

                  7.

                  A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor în materie de energie și climă, precum și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național și regional.

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A include o analiză a interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 278.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1026 final.

         (5)  COM(2019) 527 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 278 final.

         (7)  SWD(2019) 278 final.

         (8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

         (9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).