title: Recomandarea Consiliului din 24 noiembrie 2020 privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență 2020/C 417/01

text:
               2.12.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 417/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 24 noiembrie 2020
      privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență
      (2020/C 417/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 166 și 165,
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (1) recunoaște că educația și accesul la formare profesională și formare continuă constituie un drept fundamental, iar obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite prevăd, până în 2030, un acces egal pentru toate femeile și toți bărbații la educație tehnică, profesională și terțiară de calitate, la prețuri accesibile, inclusiv la învățământul universitar, precum și o sporire substanțială a numărului de tineri și de adulți cu competențe relevante, incluzând competențe tehnice și profesionale, pentru ocuparea forței de muncă, locuri de muncă decente și antreprenoriat.

                  (2)

                  Pilonul european al drepturilor sociale (2) proclamat la 17 noiembrie 2017 stabilește o serie de principii pentru sprijinirea unor piețe ale muncii și a unor sisteme de protecție socială echitabile și funcționale, incluzând principiul 1 privind dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții, favorabile incluziunii și de înaltă calitate, și principiul 4 privind un sprijin activ pentru ocuparea forței de muncă.

                  (3)

                  Sistemele de educație și formare profesională inovatoare și de înaltă calitate înzestrează persoanele cu competențe pentru piața muncii, pentru dezvoltare personală și implicare civică, care le ajută să realizeze și să se adapteze la dubla tranziție digitală și verde și să facă față situațiilor de urgență și șocurilor economice, sprijinind în același timp creșterea economică și coeziunea socială. Astfel, ele înzestrează persoanele cu competențe care să le ajute să obțină sau să creeze locuri de muncă ce sunt căutate pe piața muncii.

                  (4)

                  Existența unor politici eficace în domeniul educației și formării profesionale este esențială pentru atingerea obiectivului, stabilit la articolul 145c din TFUE, de promovare a unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la schimbările economice.

                  (5)

                  Comunicarea Comisiei intitulată „Pactul verde european” (3) este noua strategie de creștere a Europei, care are ca scop transformarea economiei și societății acesteia și plasarea lor pe o traiectorie mai durabilă. Școlile, instituțiile de învățământ și universitățile sunt cele mai în măsură pentru a discuta cu elevii, cu părinții, cu întreprinderile și cu întreaga comunitate despre schimbările necesare pentru o tranziție de succes. Sunt necesare perfecționarea și recalificarea proactive, pentru a valorifica beneficiile tranziției verzi.

                  (6)

                  Comunicarea Comisiei intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” (4) evidențiază necesitatea de a plasa competențele, capacitatea de inserție profesională și capitalul uman în centrul atenției, prin intermediul Agendei pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței (5), însoțită de o propunere de recomandare a Consiliului privind educația și formarea profesională. De asemenea, ea anunță lucrări suplimentare privind spațiul european al educației și un nou cadru de cooperare în domeniul educației și formării cu statele membre.

                  (7)

                  Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (6) solicită luarea de măsuri decisive pentru ca învățarea pe tot parcursul vieții să devină o realitate pentru toți și pentru a se asigura faptul că educația și formarea țin pasul cu dubla tranziție și contribuie la realizarea acesteia. De asemenea, ea solicită sistemelor de învățământ superior și profesional să formeze un număr mai mare de oameni de știință, ingineri și tehnicieni pentru piața muncii. Noul plan de acțiune privind economia circulară (7) și Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (8) evidențiază rolul esențial al competențelor în tranziția către o economie verde și curată.

                  (8)

                  Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (9) subliniază faptul că disponibilitatea personalului calificat sau a personalului de conducere cu experiență a devenit cea mai importantă problemă pentru un sfert din microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) din UE și că lipsa de angajați calificați este cel mai important obstacol în calea unor noi investiții, la nivelul întregii UE. Educația și formarea profesională sunt deosebit de relevante pentru ca IMM-urile să se asigure că personalul lor deține competențele necesare.

                  (9)

                  Comunicarea Comisiei intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (10) subliniază importanța educației și formării profesionale pentru femei și pentru bărbați în vederea asigurării unui echilibru de gen în profesiile care sunt dominate în mod tradițional de bărbați sau de femei, pentru a combate stereotipurile de gen.

                  (10)

                  Comunicarea Comisiei intitulată „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a Planului de redresare pentru Europa” (11) stabilește un plan ambițios și cuprinzător pentru redresarea europeană, pe baza unui instrument european pentru redresare în situații de urgență („Next Generation EU”) și a unui cadru financiar multianual consolidat pentru perioada 2021-2027. Acest plan se bazează pe solidaritate și pe echitate și este profund ancorat în principiile și în valorile comune ale Uniunii. Planul stabilește atât modalitățile prin care economia europeană poate fi relansată, poate deveni mai echitabilă, mai rezilientă și mai durabilă pentru generațiile viitoare, cât și modalitățile prin care pot fi impulsionate tranziția verde și cea digitală.

                  (11)

                  Începând din 2013, Garanția pentru tineret (12) i-a ajutat pe tineri să intre pe piața muncii, punându-le la dispoziție o ofertă de calitate în ceea ce privește angajarea, educația continuă, programele de ucenicie sau stagiile în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la părăsirea școlii. Educația și formarea profesională au fost eficace în ceea ce privește facilitarea tranziției către piața muncii pentru tinerii expuși riscului de excluziune. În viitor, educația și formarea profesională atractive și relevante pentru piața muncii, în special programele de ucenicie, pot juca un rol și mai important în cadrul Garanției pentru tineret, preîntâmpinând pericolul ca tinerii să devină șomeri și pregătindu-i pentru viitoarele oportunități de pe piața muncii, în special în cadrul tranziției verzi și al tranziției digitale.

                  (12)

                  Propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+) urmărește să asigure o mai bună relevanță a sistemului de educație și de formare pentru piața muncii, precum și un acces egal pentru toate persoanele la oportunități de învățare pe tot parcursul vieții, prin parcursuri de perfecționare și de recalificare.

                  (13)

                  Conform propunerii Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, caracterul integrat al programului din perioada 2014-2020, care acoperă învățarea în orice context – formal, non-formal și informal, în toate etapele vieții –, ar trebui menținut, pentru a se stimula parcursuri de învățare flexibile, care să le permită persoanelor să dezvolte competențele de care au nevoie pentru a face față provocărilor secolului XXI.

                  (14)

                  Prezenta recomandare se bazează pe o serie de inițiative din domeniul educației și formării profesionale și al competențelor care au fost elaborate la nivel european, astfel cum sunt rezumate în anexa I, și va contribui la Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței, la Planul de acțiune pentru educația digitală actualizat, la Spațiul european al educației și la cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării.

                  (15)

                  Prezenta recomandare urmărește îndeplinirea obiectivului Spațiului european al educației de a dezvolta un veritabil spațiu european al învățării, în care educația și formarea incluzivă și de înaltă calitate să nu fie împiedicată de frontiere și care să vizeze înlăturarea obstacolelor din calea recunoașterii calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a perioadelor de învățare petrecute în străinătate, și să acționeze în direcția unei validări transfrontaliere fără probleme a rezultatelor activităților de formare și de învățare pe tot parcursul vieții.

                  (16)

                  Pe baza priorităților unei cooperări europene consolidate în domeniul educației și formării profesionale (procesul Copenhaga), adoptate sub forma unei rezoluții a Consiliului la 19 decembrie 2002 (13), obiectivele unei educații și formări profesionale flexibile și de înaltă calitate și unei mobilității transnaționale au continuat să se afle în centrul viziunii globale privind modernizarea educației și formării profesionale definite de miniștrii responsabili în 2010, în cadrul Comunicatului de la Bruges.

                  (17)

                  În Concluziile de la Riga din 22 iunie 2015, miniștrii responsabili cu educația și formarea profesională au convenit asupra unui set de priorități pentru a sprijini realizarea acestei viziuni, astfel cum au fost integrate în Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) (14) și în Noua agendă pentru competențe în Europa din 2016 (15), ceea ce a dat un nou impuls puternic politicii UE în domeniul EFP, cu un accent sporit pe atractivitate și calitate.

                  (18)

                  Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui cadru european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET) (16) a stabilit un cadru de referință pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește îmbunătățirea calității sistemelor lor de educație și formare profesională și pentru a contribui la o mai mare transparență între statele membre privind evoluțiile politicilor din domeniul educației și formării profesionale. În decursul celor zece ani de punere în aplicare, EQAVET a stimulat reforme ale sistemelor naționale de asigurare a calității, dar nu a contribuit în mod semnificativ la îmbunătățirea transparenței modalităților de asigurare a calității. În plus, el s-a aplicat în principal în cadrul educației și formării profesionale inițiale desfășurate în școli. Prin urmare, cadrul EQAVET din 2009 ar trebui integrat în prezenta recomandare și ar trebui adăugate elemente care să abordeze deficiențele sale de punere în aplicare în ceea ce privește calitatea rezultatelor învățării, certificarea și evaluarea, consultarea părților interesate, rolul profesorilor și al formatorilor, învățarea la locul de muncă și flexibilitatea educației și formării profesionale. Pentru a îmbunătăți învățarea reciprocă, pentru a spori transparența și coerența modalităților de asigurare a calității în cadrul furnizării serviciilor de educație și formare profesională și pentru a consolida încrederea reciprocă dintre statele membre ale UE, ar trebui introduse evaluări inter pares la nivelul UE privind asigurarea calității la nivel de sistem.

                  (19)

                  Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET) (17) a stabilit obiectivul de îmbunătățire a recunoașterii, acumulării și transferului rezultatelor învățării, pentru a sprijini mobilitatea și învățarea pe tot parcursul vieții, precum și instituirea unui sistem de credite la nivelul UE în domeniul educației și formării profesionale. În decursul celor zece ani de punere în aplicare, ECVET a contribuit pe scară largă la dezvoltarea unei experiențe de mobilitate de mai bună calitate, prin utilizarea și documentarea unităților de rezultate ale învățării. Cu toate acestea, conceptul punctelor ECVET nu a fost aplicat la nivel global, iar ECVET nu a dus la dezvoltarea unui sistem european de credite în cadrul educației și formării profesionale. Prin urmare, prezenta recomandare a Consiliului ar trebui să includă principiile esențiale ale ECVET (de exemplu, unitățile de rezultate ale învățării) legate de flexibilitate. Instrumentele ECVET (de exemplu, contractul de studii și memorandumul de înțelegere) care sprijină mobilitatea cursanților din învățământul profesional urmează să fie dezvoltate în continuare în cadrul altor instrumente ale UE, precum cele sprijinite în temeiul programului Erasmus+. Pentru calificările profesionale de la nivel postliceal și terțiar, poate fi aplicat Sistemul european de acumulare și transfer al creditelor de studii, aflat deja în uz.

                  (20)

                  Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (18) identifică 14 criterii esențiale pe care statele membre și părțile interesate ar trebui să le utilizeze pentru a dezvolta programe de ucenicie eficace și de calitate, care să asigure atât dezvoltarea competențelor legate de locul de muncă, cât și dezvoltarea personală a ucenicilor.

                  (21)

                  Monitorizarea de către Cedefop a priorităților convenite în Concluziile de la Riga din 22 iunie 2015 arată o serie de domenii în care țările au înregistrat progrese în ceea ce privește agenda de modernizare a educației și formării profesionale, în special în ceea ce privește programele de ucenicie și învățarea la locul de muncă, asigurarea calității și instituirea unor mecanisme de anticipare a nevoilor în materie de competențe și a unor organisme consultative care implică partenerii sociali, sporind permeabilitatea și flexibilitatea și, recent, punând un accent sporit pe competențele digitale. Cu toate acestea, având în vedere tranziția verde și tranziția digitală, este necesar să se extindă și să se îmbunătățească în mod semnificativ oferta de educație și formare profesională, atât pentru tineri, cât și pentru adulți, sporind în același timp atractivitatea și calitatea educației și formării profesionale inițiale.

                  (22)

                  Multe țări au adoptat inițiative pentru promovarea excelenței în educația și formarea profesională și pentru o mai bună conectare a EFP la inovare și la ecosistemele de competențe. Pe baza acestor exemple, conceptul de centre de excelență profesională este introdus ca pilot, scopul fiind ca acestea să devină puncte de referință de clasă mondială pentru formare în domenii specifice, atât în ceea ce privește formarea inițială, cât și în ceea ce privește perfecționarea și recalificarea continue.

                  (23)

                  În Avizul său privind viitorul educației și formării profesionale, adoptat în decembrie 2018, Comitetul consultativ pentru formare profesională (CCFP) a stabilit viziunea pentru o educație și formare profesională de excelență, incluzivă și pe tot parcursul vieții care să satisfacă cerințele viitorului generate de schimbările economice, tehnologice și societale. Acest aviz invita Comisia să elaboreze o propunere de raționalizare și de consolidare a cadrului de politică al UE privind educația și formarea profesională, guvernanța și instrumentele sale existente, sub forma unei recomandări generale a Consiliului.

                  (24)

                  Dat fiind caracterul său neobligatoriu, prezenta recomandare respectă principiile subsidiarității și proporționalității și trebuie pusă în aplicare în conformitate cu legislația europeană și cu legislația și practicile naționale. În special, prezenta recomandare nu aduce atingere Directivei 2005/36/CE (19), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/55/UE (20), privind recunoașterea calificărilor profesionale și nici regimului de recunoaștere automată prevăzut de aceasta.
                  Pe baza următoarei definiții a „educației și formării profesionale”:
                  În scopul prezentei recomandări, prin educație și formare profesională se înțelege educația și formarea care vizează să înzestreze tinerii și adulții cu cunoștințele, abilitățile și competențele necesare în anumite profesii sau, mai pe larg, pe piața muncii (21). Acestea pot fi furnizate în contexte formale și informale, la toate nivelurile Cadrului european al calificărilor (CEC), inclusiv la nivel terțiar, dacă este cazul,

            RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE
      în conformitate cu legislația națională și a Uniunii, în funcție de resursele disponibile, prioritățile și circumstanțele naționale, inclusiv situația socioeconomică și caracteristicile sistemelor EFP naționale, și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate relevante:

                  (a)

                  să acționeze în direcția punerii în aplicare a unei politici în domeniul educației și formării profesionale care:

                              —

                              să înzestreze tinerii și adulții cu cunoștințele, abilitățile și competențele necesare pentru a prospera pe piața muncii și în societatea aflate în continuă evoluție și pentru a face față redresării și tranzițiilor juste către o economie verde și digitală, într-o perioadă de schimbări demografice și de-a lungul tuturor ciclurilor economice,

                              —

                              să promoveze incluziunea și egalitatea de șanse și să contribuie la realizarea rezilienței, a echității sociale și a prosperității pentru toți și

                              —

                              să promoveze sistemele europene de educație și formare profesională într-un context internațional, astfel încât acestea să fie recunoscute ca referință la nivel mondial pentru cursanții din învățământul profesional;

                  (b)

                  să implementeze acțiuni și investiții pentru punerea în aplicare a acestei politici, în conformitate cu principiile definite mai jos la punctele 1-21 și

                  (c)

                  să acționeze în vederea atingerii până în 2025 a următoarelor obiective la nivelul UE (22), care fac parte din cadrele de monitorizare europene relevante, inclusiv în domeniul educației și formării și în cadrul politicilor sociale și de ocupare a forței de muncă:

                              —

                              ponderea absolvenților EFP angajați trebuie să fie de cel puțin 82 % (23);

                              —

                              un procent de 60 % din absolvenții recenți ai EFP beneficiază de expunere la activități de învățare la locul de muncă pe parcursul educației și formării lor profesionale (24). Acest obiectiv se referă la toate formele de învățare la locul de muncă și, prin urmare, va contribui de asemenea la sporirea oportunităților de ucenicie care pot fi sprijinite prin Garanția pentru tineret;

                              —

                              un procent de 8 % dintre cursanții EFP beneficiază de mobilitate în scop educațional în străinătate (25).

         Educația și formarea profesională sunt suficient de flexibile pentru a se adapta la schimbările de pe piața muncii

                  1.

                  Programele de educație și formare profesională oferă o combinație echilibrată de competențe profesionale, inclusiv tehnice, bine aliniate la toate ciclurile economice, locurile de muncă și metodele de lucru aflate în evoluție, precum și competențe-cheie (26), inclusiv competențe de bază, competențe digitale, transversale și ecologice și alte abilități de viață solide care oferă un fundament robust pentru reziliență, pentru învățare pe tot parcursul vieții, pentru menținerea pe tot parcursul vieții a angajabilității, pentru incluziunea socială, pentru cetățenia activă și pentru dezvoltarea personală.

                  2.

                  Programele de educație și formare profesională, ofertele de programe și calificările sunt actualizate periodic, după caz, pe baza informațiilor privind competențele (de exemplu, sisteme de monitorizare a parcursului profesional al absolvenților, mecanisme de anticipare a nevoilor în materie de competențe, inclusiv la nivel sectorial și regional).

                  3.

                  Furnizorii de servicii de educație și formare profesională dispun, în funcție de contextul național, de un grad adecvat de autonomie, de flexibilitate, de sprijin și de finanțare pentru a-și adapta oferta de formare la nevoile evolutive în materie de competențe, la tranziția verde și la cea digitală, precum și la ciclurile economice, asigurând, totodată, calitatea.

                  4.

                  Programele de educație și formare profesională de la toate nivelurile includ componente de învățare la locul de muncă, care sunt extinse și prin continuarea educației și formării profesionale; programele de ucenicie (27) sunt dezvoltate în continuare, pentru a consolida ofertele Garanției pentru tineret (28), și sunt completate de un sprijin adecvat (29) și de măsuri de stabilizare a ofertei de programe de ucenicie și de abordare a provocărilor specifice întreprinderilor mici; pentru a crea oportunități de învățare la locul de muncă în diferite sectoare ale economiei, ar putea fi puse la dispoziția angajatorilor măsuri de stimulare în funcție de contextul național.

         Flexibilitatea și oportunitățile de evoluție se află în centrul educației și formării profesionale

                  5.

                  Programele de educație și formare profesională sunt centrate pe cursanți, oferă acces la învățarea față-în-față și digitală sau mixtă, la parcursuri flexibile și modulare bazate pe recunoașterea rezultatelor învățării non-formale și informale și deschid calea către evoluția carierei și a învățării; programele de formare profesională continuă sunt concepute pentru a putea fi adaptate la nevoile de perfecționare sau de recalificare, sectoriale sau individuale, ale pieței muncii.

                  6.

                  Programele de educație și formare profesională se bazează pe module sau unități de rezultate ale învățării și există mecanisme de validare care permit transferul, recunoașterea și acumularea rezultatelor învățării fiecărei persoane în parte, în vederea obținerii unei calificări sau a unei calificări parțiale, după cum este relevant în context național (30). În cadrul EFP inițiale, obiectivul principal este acela de a avansa către obținerea unei calificări complete.

         Educația și formarea profesională este un motor al inovării și al creșterii și pregătește terenul pentru tranziția digitală și cea verde, precum și pentru profesiile foarte solicitate

                  7.

                  Educația și formarea profesională devin reziliente atunci când fac parte din strategiile economice, industriale și de inovare, inclusiv cele legate de redresare, de tranziția verde și de tranziția digitală. În consecință, oferta de educație și formare profesională trebuie adaptată și/sau extinsă în mod semnificativ, în special pentru adulți, prin promovarea dobândirii de competențe antreprenoriale, digitale și verzi.

                  8.

                  Centrele de excelență profesională acționează drept catalizatori pentru investițiile întreprinderilor locale, sprijinind redresarea, tranziția verde, tranziția digitală, inovarea la nivel european și regional și strategiile de specializare inteligentă, dezvoltarea educației și formării profesionale, inclusiv la niveluri de calificare superioare (nivelurile CEC 5-8) în funcție de contextul național, și furnizează servicii inovatoare, precum clustere și incubatoare de afaceri pentru întreprinderile nou-înființate și inovații tehnologice pentru IMM-uri, precum și soluții inovatoare de recalificare pentru lucrătorii care riscă să fie disponibilizați.

                  9.

                  Instituțiile de educație și formare profesională au acces la o infrastructură de ultimă generație, au instituit strategii de digitalizare (31) în funcție de contextul național și includ sustenabilitatea socială și durabilitatea mediului în programele și în managementul lor organizațional, contribuind astfel la punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

         Educația și formarea profesională sunt o opțiune atractivă bazată pe furnizarea modernă și digitalizată a cursurilor de formare/competențelor

                  10.

                  Educația și formarea profesională inițiale și continue fac parte din învățarea pe tot parcursul vieții. Există parcursuri flexibile și permeabile care să asigure legătura dintre educația și formarea profesională (atât inițiale, cât și continue), învățământul general și învățământul superior.

                  11.

                  Programele de educație și formare profesională de la nivelurile CEC 5-8 sunt dezvoltate și mai mult, pentru a răspunde unei nevoi din ce în ce mai mari de competențe profesionale superioare, în funcție de contextul național.

                  12.

                  Programele de educație și formare profesională sunt furnizate prin intermediul unei combinații adecvate de medii de învățare deschise, digitale și participative, incluzând locuri de muncă favorabile învățării, și sunt sprijinite de infrastructuri, echipamente și tehnologii moderne și accesibile, precum și de instrumente și metode pedagogice versatile, de exemplu realitatea virtuală și augmentată și simulatoare bazate pe TIC, care sporesc accesibilitatea și eficiența furnizării programelor de formare, inclusiv pentru întreprinderile mici (32).

                  13.

                  Profesorii, formatorii și alte categorii de personal din educația și formarea profesională urmează o dezvoltare profesională inițială și continuă, pentru: a furniza o formare de înaltă calitate; a promova competențele tehnice și digitale și metodele inovatoare de formare eficace, inclusiv predarea în mediul virtual; a lucra cu instrumente de învățare digitală și în medii diverse și multiculturale, folosind cele mai avansate metode de pedagogie profesională și digitală. Parcursurile lor profesionale devin mai atractive datorită unor abordări de recrutare mai ample, a oportunităților profesionale sporite (33), precum și a cooperării consolidate dintre profesorii/formatorii din învățământul profesional și întreprinderi și alte locuri de muncă.

                  14.

                  Strategiile de internaționalizare sprijină o abordare strategică a cooperării internaționale în domeniul educației și formării profesionale, inclusiv în regiunile de frontieră ale UE; respectivele strategii promovează practicile naționale de succes la nivel mondial și pot fi puse în aplicare prin mijloace diferite, cum ar fi mobilitatea cursanților și a profesorilor/formatorilor, precum și participarea la concursuri internaționale de competențe și pregătirea în comun a acestora.

                  15.

                  Există oportunități de mobilitate în scop educațional a cursanților și a personalului din cadrul educației și formării profesionale, inclusiv mobilitatea virtuală, mobilitatea de lungă durată și mobilitatea către țări terțe, care sunt facilitate de utilizarea și recunoașterea unităților de rezultate ale învățării și a instrumentelor europene relevante (34).

                  16.

                  Furnizarea unor informații clare și ușor de utilizat privind oportunitățile de învățare și profesionale, precum și oportunitățile de validare, în întreaga UE, este asigurată prin servicii de învățare pe tot parcursul vieții și servicii de orientare profesională de înaltă calitate, care utilizează pe deplin Europass și alte servicii digitale.

         Educația și formarea profesională promovează egalitatea de șanse

                  17.

                  Programele EFP sunt favorabile incluziunii și accesibile grupurilor vulnerabile, cum ar fi persoanele cu handicap, persoanele cu nivel scăzut de calificare/competențe, minoritățile, persoanele care provin din familii de migranți și persoanele care dispun de mai puține oportunități din cauza poziției lor geografice și/sau a situației lor defavorizate din punct de vedere socioeconomic; măsurile specifice și formatele flexibile de formare previn părăsirea timpurie a sistemului de educație și formare și sprijină tranziția de la școală la muncă.

                  18.

                  Programele EFP pot fi accesate prin intermediul platformelor de învățare digitală, cu ajutorul unor instrumente, a unor dispozitive și a conexiunii la internet, în special pentru grupurile vulnerabile și pentru persoanele din zone rurale sau îndepărtate.

                  19.

                  Măsurile specifice promovează echilibrul de gen în profesiile tradițional „masculine” sau „feminine” și abordează, împreună, stereotipurile legate de gen și alte tipuri de stereotipuri.

         Educația și formarea profesională se bazează pe o cultură de asigurare a calității

                  20.

                  Cadrul european de referință pentru asigurarea calității (cadrul EQAVET), descris în anexa II, este utilizat în sistemele naționale de asigurare a calității, atât pentru educația și formarea profesională inițială, cât și pentru cea continuă; el include educația și formarea profesională în toate mediile de învățare (cum ar fi învățarea în școli și învățarea la locul de muncă, inclusiv schemele de ucenicie) și pentru toate tipurile de învățare (digitală, față-în-față sau mixtă), pusă la dispoziție atât de furnizori publici, cât și de furnizori privați, și se bazează pe un set de descriptori orientativi și de indicatori comuni de referință pentru asigurarea calității în cadrul educației și formării profesionale, aplicați atât la nivel de sistem, cât și la nivel de furnizor, în funcție de contextul național, enumerați în anexa II.

                  21.

                  Un punct național de referință pentru asigurarea calității în cadrul educației și formării profesionale reunește în continuare toate părțile interesate relevante la nivel național și regional, pentru:

                              —

                              a lua inițiative concrete pentru implementarea și dezvoltarea în continuare a cadrului EQAVET,

                              —

                              a informa și mobiliza o gamă largă de părți interesate, inclusiv centre de excelență profesională, în vederea contribuirii la implementarea cadrului EQAVET,

                              —

                              a sprijini autoevaluarea ca metodă complementară și eficace de asigurare a calității, pentru a permite măsurarea succesului și identificarea domeniilor care necesită îmbunătățiri, inclusiv în ceea ce privește pregătirea digitală a sistemelor și instituțiilor EFP,

                              —

                              a participa activ la Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională,

                              —

                              a furniza o descriere actualizată a mecanismelor naționale de asigurare a calității bazate pe cadrul EQAVET,

                              —

                              a se angaja în evaluări inter pares la nivelul UE (35) în ceea ce privește asigurarea calității, pentru a spori transparența și coerența modalităților de asigurare a calității și pentru a consolida încrederea dintre statele membre.

         Punerea în aplicare la nivel național

      Se recomandă ca statele membre să ia măsuri pentru punerea în aplicare a acestei politici la nivel național, împreună cu partenerii sociali și cu alte părți interesate relevante. În acest sens, statele membre trebuie:

                  22.

                  Să sprijine parteneriatele durabile pentru guvernanța educației și formării profesionale, în funcție de contextul național și, dacă este cazul, prin parteneriate public-privat. Să implice partenerii sociali și toate părțile interesate relevante, inclusiv instituțiile de educație și formare profesională, industriile și întreprinderile de toate dimensiunile, serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, profesorii și formatorii din cadrul EFP și reprezentanții acestora, organismele intermediare precum camerele de industrie, de comerț și de meserii, organizațiile profesionale și sectoriale, coordonatorii naționali ai Garanției pentru tineret, ai FSE și ai altor inițiative ale UE, sectorul tehnologiilor informației, centrele de excelență profesională, clusterele, organizațiile cursanților și ale părinților, precum și autoritățile locale, regionale și naționale. Să promoveze aceste parteneriate la nivel regional și sectorial.

                  23.

                  Să utilizeze în mod optim instrumentele europene de asigurare a transparenței, precum Cadrul european al calificărilor, Sistemul european de acumulare și transfer al creditelor de studii (ECTS), Europass și clasificarea europeană a aptitudinilor, competențelor, calificărilor și ocupațiilor (ESCO), să faciliteze recunoașterea reciprocă automată a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (36), să permită cursanților să utilizeze diversele caracteristici ale Europass (de exemplu, să își înregistreze experiența, competențele și calificările într-un profil online care să servească la orientarea profesională, să își înregistreze experiența de mobilitate, să obțină certificate semnate digital, să efectueze căutări și să primească sugestii de oportunități de învățare și de angajare, de calificări, de validare, de recunoaștere etc.).

                  24.

                  Să utilizeze în mod optim fondurile și instrumentele Uniunii Europene care sprijină reformele și/sau investițiile din domeniul educației și formării profesionale, inclusiv în ceea ce privește digitalizarea și durabilitatea mediului, cum ar fi „Next Generation EU” (Mecanismul de redresare și reziliență, REACT-EU), Fondul social european+, SURE, Fondul european de dezvoltare regională, InvestEU, Erasmus+, Orizont Europa, Interreg, Europa digitală, Mecanismul pentru o tranziție justă, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul pentru modernizare; să stimuleze noi investiții în educația și formarea profesională, atât din partea sectorului public, cât și din partea sectorului privat.

                  25.

                  Să definească măsurile care urmează să fie luate pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări la nivel național în termen de 18 luni de la adoptarea acesteia, pornind de la măsurile naționale existente relevante și de la cadrele financiare existente, și să urmărească implementarea acestora, inclusiv prin alocarea de resurse naționale adecvate la nivel național și prin punerea unui accent puternic pe integrarea digitalizării și a durabilității mediului în întregul sector EFP, ținând seama în mod corespunzător de responsabilitatea/autonomia instituțiilor de educație și formare profesională, în funcție de contextul național.

            SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI CA, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII,
      să pună în aplicare politica Uniunii în domeniul educației și formării profesionale, sprijinind acțiunile statelor membre, inclusiv prin:

                  26.

                  Asigurarea unei guvernanțe eficace a politicii UE în domeniul educației și formării profesionale, prin intermediul Comitetului consultativ pentru formare profesională tripartit, pe baza unui program de lucru etapizat și în cooperare cu directorii generali pentru educație și formare profesională (37), cu reprezentanții cursanților și cu furnizorii de servicii de educație și formare profesională.

                  27.

                  Asigurarea faptului că politica UE în domeniul educației și formării profesionale este pe deplin reflectată în avansarea Planului de redresare al UE, a Pactului verde european, a noii strategii industriale pentru Europa și a Strategiei pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală și, de asemenea, că este o parte consecventă și coerentă a Agendei pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței, a Planului de acțiune pentru educația digitală, a cadrului global pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării și a Spațiului european al educației.

                  28.

                  Furnizarea în continuare de sprijin pentru reformele structurale privind ucenicia, prin intermediul serviciului de sprijin pentru ucenicie și stimularea în continuare a Alianței europene pentru ucenicii, în sinergie cu Garanția pentru tineret; extinderea treptată a serviciilor de sprijin pentru educația și formarea profesională, în cooperare cu Cedefop.

                  29.

                  Explorarea conceptului de micro-certificate și a utilizării acestora, inclusiv în cadrul EFP, împreună cu statele membre și părțile interesate relevante, inclusiv în contextul Grupului consultativ pentru Cadrul european al calificărilor, astfel cum se propune în Agenda pentru competențe în Europa.

                  30.

                  Sprijinirea obiectivului de creare treptată și de dezvoltare a unor platforme europene ale centrelor de excelență profesională și explorarea profilurilor profesionale de bază europene, împreună cu statele membre și părțile interesate relevante, ca parte a platformei Europass și completate, acolo unde este posibil, de conținut profesional digital dezvoltat în cadrul instrumentelor europene de asigurare a transparenței, pentru a facilita mobilitatea cursanților și a lucrătorilor, precum și transparența și recunoașterea calificărilor.

                  31.

                  Sprijinirea unei digitalizări eficace și de calitate a furnizării de EFP, atât pentru învățarea în școli, cât și pentru învățarea la locul de muncă, prin promovarea utilizării cadrelor europene ale competențelor (38) și a instrumentelor de autoevaluare (39), precum și prin analizarea fezabilității unui sondaj la nivelul UE pentru școlile EFP.

                  32.

                  Consolidarea Alianței europene pentru ucenicii, precum și a coalițiilor pentru competențe digitale și pentru locuri de muncă, astfel cum au fost anunțate în Agenda pentru competențe în Europa.

                  33.

                  Promovarea sistemelor de educație și formare profesională europene în context internațional, astfel încât acestea să fie recunoscute ca referință mondială pentru cursanții din învățământul profesional, inclusiv prin sprijinirea internaționalizării sistemelor de educație și formare profesională, inclusiv cu privire la țările candidate la UE și la țările vizate de politica de vecinătate a UE, în cooperare cu Fundația Europeană de Formare, prin concursuri de competențe și campanii de comunicare având ca scop sporirea atractivității și îmbunătățirea imaginii EFP, precum și prin furnizarea unui acces facil la informații cu privire la educația și formarea profesională și la oportunitățile profesionale aferente, bazându-se pe caracteristicile Europass și dezvoltându-le în continuare.

                  34.

                  Cooperarea cu organizațiile internaționale, în special OCDE, OIM, UNESCO și Banca Mondială, în domeniul educației și formării profesionale.

                  35.

                  Sprijinirea eforturilor statelor membre de punere în aplicare a prezentei recomandări, consolidarea capacității instituțiilor de educație și formare profesională, inclusiv a digitalizării și a durabilității mediului a acestora, și promovarea cercetării în domeniul EFP atât la nivel național, cât și la nivelul UE, prin finanțare din fondurile și programele relevante ale Uniunii [„Next Generation EU” (Mecanismul de redresare și reziliență, REACT-EU), Fondul social european+, SURE, Fondul european de dezvoltare regională, InvestEU, Erasmus+, Orizont Europa, Interreg, Europa digitală, Mecanismul pentru o tranziție justă, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul pentru modernizare].

                  36.

                  Asigurarea unei monitorizări calitative și cantitative în conformitate cu obiectivele comune definite în prezenta recomandare, precum și cu alte date relevante, inclusiv date referitoare la investiții, și utilizarea acestor date în semestrul european și în cadrele europene de monitorizare și de raportare relevante, precum și raportarea către Consiliu cu privire la punerea în aplicare a recomandării, la fiecare cinci ani, pe baza datelor disponibile la nivel național și la nivel european și pe baza monitorizării anuale de către Cedefop.

            Prezenta recomandare înlocuiește Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui cadru european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET) și Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET).

         Adoptată la Bruxelles, 24 noiembrie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            M. ROTH

         (1)  JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

         (2)  Documentul 13129/17.

         (3)  COM(2019) 640 final.

         (4)  COM(2020) 14 final.

         (5)  COM(2020) 274 final.

         (6)  COM(2020) 102 final.

         (7)  COM(2020) 98 final.

         (8)  COM(2020) 380 final.

         (9)  COM(2020) 103 final.

         (10)  COM(2020) 152 final.

         (11)  COM(2020) 442 final.

         (12)  Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 120, 26.4.2013, p. 1).

         (13)  JO C 13, 18.1.2003, p. 2.

         (14)  JO C 417, 15.12.2015, p. 25.

         (15)  COM(2016) 381 final.

         (16)  JO C 155, 8.7.2009, p. 1.

         (17)  JO C 155, 8.7.2009, p. 11.

         (18)  JO C 153, 2.5.2018, p. 1.

         (19)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

         (20)  Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (JO L 354, 28.12.2013, p. 132).

         (21)  Pe baza definiției Cedefop: Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale: Terminologia politicii europene de educație și formare, 2014.

         (22)  Obiectivele sunt definite ca valori medii la nivelul UE care trebuie realizate în mod colectiv de statele membre. În cadrul raportării privind progresele înregistrate în sensul realizării acestor obiective, inclusiv, dacă este cazul, în contextul semestrului european, Comisia ar trebui să țină seama de elementele specifice ale diferitelor sisteme și circumstanțe naționale. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin oportunitățile de finanțare ale Uniunii, în funcție de circumstanțele, prioritățile și provocările lor naționale. Cele trei obiective cantitative nu aduc atingere deciziilor privind modul în care sunt implementate instrumentele de finanțare ale Uniunii în conformitate cu cadrul financiar multianual 2021-2027 și cu Next Generation EU.

         (23)  Acest procent va include grupa persoanelor în vârstă de 20-34 de ani care au absolvit o formă de EFP la nivel liceal sau postliceal cu 1-3 ani în urmă.

         (24)  Acest procent va include grupa persoanelor în vârstă de 20-34 de ani care au părăsit sistemul de educație și formare cu 1-3 ani în urmă. Indicatorul se va baza pe datele care vor fi colectate începând cu 2021 ca parte a anchetei Uniunii Europene asupra forței de muncă (LFS a UE), astfel cum sunt definite în identificatorul variabilei „HATWORK” în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2240 al Comisiei. Acesta se referă la experiența profesională practică într-o unitate care acționează pe piață sau într-o unitate din afara pieței (și anume într-o întreprindere, instituție guvernamentală sau organizație non-profit) care au făcut parte din programa de învățământ a programului formal în urma căruia s-a realizat cel mai înalt nivel de studii finalizate cu succes. În cazul în care un respondent a avut mai multe experiențe profesionale, ar trebui luată în considerare durata cumulată a tuturor experiențelor acestora. Experiența profesională ar trebui exprimată în echivalent normă întreagă.

         (25)  Acest procent va fi măsurat ca ponderea cursanților mobili într-un an calendaristic, ca proporție dintr-o cohortă de absolvenți de EFP din același an. Indicatorul se va baza pe datele privind mobilitatea obținute din datele Erasmus+ și din datele privind absolvenții de EFP obținute de la UNESCO-OCDE-Eurostat. În cazul în care sunt disponibile și numai dacă datele furnizate sunt comparabile cu datele Erasmus+, incluzând durata mobilității, datele din programele de mobilitate ale autorităților naționale ar putea fi, de asemenea, utilizate pentru a completa datele din programul Erasmus+. În cazul în care sunt incluse date provenind de la autoritățile naționale, acest lucru ar trebui să fie indicat într-un mod transparent.

         (26)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții definește următoarele competențe-cheie: competențe de alfabetizare; competențe multilingvistice; competențe în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii; competențe digitale; competențe personale, sociale și de a învăța să înveți; competențe cetățenești; competențe antreprenoriale, precum și competențe de sensibilizare și expresie culturală.

         (27)  Astfel cum sunt definite în Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace.

         (28)  Astfel cum sunt definite în Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret.

         (29)  Printre acestea s-a putea număra centrele de formare între întreprinderi.

         (30)  În conformitate cu Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale.

         (31)  De exemplu, instrumentul de autoanaliză SELFIE sprijină instituțiile EFP în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor digitale pentru predare și pentru învățare eficace, precum și îmbunătățirea cooperării lor cu angajatorii în cadrul sistemelor de învățare la locul de muncă.

         (32)  Printre acestea se mai pot număra predarea colaborativă, învățarea interdisciplinară și bazată pe proiecte și noi metode de organizare în instituțiile de formare și în întreprinderi, precum și inteligența artificială.

         (33)  Acestea pot include mai multe căi de evoluție profesională, recunoașterea experienței profesionale anterioare, persoane care sunt atât profesori, cât și formatori în funcție de contextul național.

         (34)  De exemplu, modele pentru memorandumul de înțelegere și pentru contractul de studii.

         (35)  O evaluare inter pares este un tip de activitate voluntară de învățare reciprocă cu obiectivul de a sprijini îmbunătățirea și transparența modalităților de asigurare a calității la nivel de sistem care nu duc la proceduri de acreditare, pe baza unei metodologii specifice care urmează să fie elaborată de Rețeaua europeană de asigurare a calității în educație și formare profesională.

         (36)  În conformitate cu Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate.

         (37)  Directorii generali pentru educație și formare profesională sunt desemnați de statele membre.

         (38)  De exemplu, Cadrul competențelor digitale pentru cetățeni (DigComp), Cadrul competențelor digitale pentru educatori (DigCompEdu) și Cadrul competențelor digitale pentru organizații (DigCompO).

         (39)  De exemplu, SELFIE.

         ANEXA I
         Acte relevante ale Uniunii în domeniul competențelor, educației și formării

            1.

               Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (1).

            2.

               Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (2).

            3.

               Raport comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) – Noi priorități pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (3).

            4.

               Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (4).

            5.

               Recomandarea Consiliului din 22 mai 2017 privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și de abrogare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (5).

            6.

               Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2017 privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților (6).

            7.

               Decizia (UE) 2018/646 a Parlamentului European și a Consiliului din 18 aprilie 2018 privind un cadru comun pentru furnizarea unor servicii mai bune pentru aptitudini și calificări (Europass) și de abrogare a Deciziei nr. 2241/2004/CE (7).

            8.

               Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (8).

            9.

               Concluziile Consiliului privind trecerea la o viziune a unui Spațiu european al educației (9).

            10.

               Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (10).

            11.

               Concluziile Consiliului privind punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (11).

            12.

               Rezoluția Consiliului privind dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației pentru a sprijini sisteme de educație și formare orientate către viitor (12).

            13.

               Concluziile Consiliului privind economia bunăstării (13).

            14.

               Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă” (14).

            (1)  JO C 191, 1.7.2011, p. 1.

            (2)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

            (3)  JO C 417, 15.12.2015, p. 25.

            (4)  JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

            (5)  JO C 189, 15.6.2017, p. 15.

            (6)  JO C 423, 9.12.2017, p. 1.

            (7)  JO L 112, 2.5.2018, p. 42.

            (8)  JO C 189, 4.6.2018, p. 1.

            (9)  JO C 195, 7.6.2018, p. 7.

            (10)  JO C 444, 10.12.2018, p. 1.

            (11)  JO C 189, 5.6.2019, p. 23.

            (12)  JO C 389, 18.11.2019, p. 1.

            (13)  13432/19.

            (14)  COM(2019) 650 final.

         ANEXA II
         Cadrul EQAVET
         Partea A. Descriptori orientativi EQAVET

         În prezenta anexă se propun descriptori orientativi care au ca scop sprijinirea statelor membre și a furnizorilor de EFP, dacă acest lucru este considerat adecvat, atunci când implementează cadrul EQAVET. Ei sunt structurați în funcție de etapele ciclului de calitate: Planificare – Implementare – Evaluare – Reexaminare. Acești descriptori pot fi aplicați atât în cazul EFP inițiale, cât și în cel al EFP continue, precum și tuturor mediilor de învățare: învățarea în școli și învățarea la locul de muncă, inclusiv schemele de ucenicie.

                     Criterii de calitate

                     Descriptori orientativi la nivel de sistem EFP

                     Descriptori orientativi la nivel de furnizor de EFP

                     Planificarea reflectă o viziune strategică împărtășită de părțile interesate relevante și include scopuri/obiective și acțiuni explicite, precum și indicatori expliciți

                     Scopurile/obiectivele EFP sunt descrise pe termen mediu și lung și sunt legate de obiectivele de dezvoltare durabilă europene, ținând seama de considerentele de durabilitate a mediului.
                     Partenerii sociali și toate celelalte părți interesate relevante participă la stabilirea scopurilor și obiectivelor EFP la diferite niveluri.
                     Țintele sunt stabilite și monitorizate prin intermediul indicatorilor specifici (criterii de succes).
                     Au fost instituite mecanisme și proceduri pentru a identifica nevoile în materie de formare ale pieței muncii și ale societății.

                     Scopurile/obiectivele politicii europene, naționale și regionale în domeniul EFP se reflectă în țintele locale stabilite de furnizorii de EFP.
                     Sunt stabilite și monitorizate scopuri/obiective și ținte explicite, iar programele sunt concepute pentru a le îndeplini.
                     Au loc consultări continue cu partenerii sociali și cu toate celelalte părți interesate relevante, pentru identificarea nevoilor locale/individuale specifice.
                     Au fost împărțite în mod explicit responsabilitățile în ceea ce privește managementul și dezvoltarea calității.
                     Există o implicare timpurie a personalului în planificare, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea calității.

                     A fost elaborată o politică de informare pentru a asigura prezentarea optimă a rezultatelor/efectelor în materie de calitate, sub rezerva respectării cerințelor naționale/regionale privind protecția datelor.
                     Au fost definite standarde și orientări pentru recunoașterea, validarea și certificarea competențelor individuale.
                     Calificările EFP sunt descrise folosind rezultatele învățării.
                     Sunt stabilite mecanisme pentru asigurarea calității concepției, evaluării și reexaminării calificărilor.
                     Programele EFP sunt concepute pentru a permite parcursuri de învățare flexibile și pentru a răspunde rapid nevoilor în schimbare ale pieței muncii.

                     Furnizorii planifică inițiative de cooperare cu părțile interesate relevante.
                     Părțile interesate relevante participă la procesul de analizare a nevoilor locale.
                     Furnizorii de EFP dețin un sistem explicit și transparent de asigurare a calității.
                     Sunt desemnate măsuri pentru a asigura respectarea normelor de protecție a datelor.

                     Planurile de punere în aplicare sunt elaborate în consultare cu părțile interesate și includ principii explicite

                     Planurile de punere în aplicare sunt stabilite în colaborare cu partenerii sociali, cu furnizorii de EFP și cu alte părți interesate relevante de la diferitele niveluri implicate.
                     Planurile de punere în aplicare includ analizarea resurselor necesare, a capacităților utilizatorilor și a instrumentelor și orientărilor necesare pentru sprijin.
                     Au fost elaborate orientări și standarde privind punerea în aplicare la diferite niveluri. Aceste orientări și standarde includ evaluarea, validarea și certificarea calificărilor.
                     Planurile de punere în aplicare includ sprijin specific pentru formarea profesorilor și a formatorilor, inclusiv în ceea ce privește competențele digitale și durabilitatea mediului.

                     Resursele sunt pregătite/alocate intern în mod corespunzător, pentru a se atinge obiectivele stabilite în planurile de punere în aplicare.
                     Parteneriatele relevante și incluzive, inclusiv cele încheiate între profesori și formatori, sunt sprijinite în mod explicit pentru a pune în aplicare acțiunile planificate.
                     Planul strategic pentru dezvoltarea competențelor personalului specifică nevoile de formare ale profesorilor și ale formatorilor.
                     Personalul participă la activități periodice de formare și dezvoltă cooperarea cu părțile interesate externe relevante pentru a sprijini dezvoltarea capacităților și îmbunătățirea calității și pentru a spori performanțele.

                     Responsabilitățile furnizorilor de EFP în cadrul procesului de punere în aplicare sunt descrise în mod explicit și sunt transparente.
                     A fost creat un cadru național și/sau regional pentru asigurarea calității, care include orientări și standarde de calitate la nivelul furnizorilor de EFP, pentru promovarea ameliorării continue și a autoreglementării.

                     Programele furnizorilor de EFP permit cursanților să obțină rezultatele preconizate ale învățării și să fie implicați în procesul de învățare.
                     Furnizorii de EFP răspund nevoilor de învățare ale fiecărei persoane prin utilizarea unei abordări centrate pe cursanți, care permite acestora din urmă să obțină rezultatele preconizate ale învățării.
                     Furnizorii de EFP promovează inovarea în domeniul metodelor de predare și de învățare, atât la școală, cât și la locul de muncă, cu ajutorul tehnologiilor digitale și a instrumentelor de învățare online.
                     Furnizorii de EFP utilizează metode valabile, precise și fiabile de evaluare a rezultatelor învățării fiecărei persoane.

                     Se realizează în mod regulat o evaluare a rezultatelor și a proceselor,
                     care este sprijinită prin măsurare.

                     A fost creată o metodologie de evaluare, cuprinzând evaluarea internă și externă.
                     Implicarea părților interesate în procesul de evaluare și de monitorizare este convenită și descrisă clar.
                     Standardele și procesele naționale/regionale pentru îmbunătățirea și asigurarea calității sunt relevante și proporționale cu nevoile din sectorul respectiv.
                     Sistemele sunt supuse autoevaluării, reexaminării interne și externe, după caz.

                     Se realizează periodic o autoapreciere/autoevaluare în temeiul reglementărilor/cadrelor naționale și regionale sau la inițiativa furnizorilor de EFP, care să includă, de asemenea, pregătirea digitală și aspectele legate de durabilitatea mediului în instituțiile EFP.
                     Evaluarea și reexaminarea acoperă procesele și rezultatele/efectele educației și formării, incluzând evaluarea satisfacției cursantului, precum și a performanței și satisfacției personalului.

                     Sunt implementate sisteme de avertizare timpurie.
                     Se aplică indicatori de performanță.
                     Se colectează regulat date relevante și coerente pentru măsurarea succesului și identificarea domeniilor unde sunt necesare îmbunătățiri. Sunt create metodologii corespunzătoare de colectare a datelor, de exemplu chestionare și indicatori/unități metrice.

                     Evaluarea și reexaminarea includ colectarea și utilizarea de date, precum și mecanisme adecvate și eficace de implicare a părților interesate interne și externe.
                     Sunt implementate sisteme de avertizare timpurie.

                     Reexaminarea

                     Sunt definite și utilizate proceduri, mecanisme și instrumente pentru realizarea reexaminărilor, în vederea îmbunătățirii calității furnizării la toate nivelurile.
                     Procesele sunt reexaminate periodic și se elaborează planuri de acțiune. Sistemele sunt adaptate în consecință.
                     Informațiile privind rezultatele evaluării sunt făcute publice.

                     Se înregistrează feedback-ul cursanților cu privire la experiențele lor individuale de învățare și la mediul de învățare și de predare. Împreună cu feedback-ul din partea profesorilor, a formatorilor și a tuturor celorlalte părți interesate relevante, acesta este utilizat ca informații pentru acțiuni suplimentare.
                     Informațiile privind rezultatele reexaminării sunt puse la dispoziția publicului larg.
                     Procedurile referitoare la feedback și la reexaminare fac parte dintr-un proces de învățare strategic din cadrul organizației, sprijină dezvoltarea furnizării de servicii de înaltă calitate și îmbunătățesc oportunitățile pentru cursanți.
                     Rezultatele/efectele procesului de evaluare sunt discutate cu părțile interesate relevante și sunt elaborate planuri de acțiune corespunzătoare.

               Partea B. Setul de indicatori EQAVET de referință

         Prezenta secțiune propune un set de indicatori de referință care pot fi utilizați pentru a sprijini evaluarea și îmbunătățirea calității sistemelor EFP naționale/regionale și/sau a furnizorilor de EFP atunci când implementează cadrul EQAVET.

                     Indicator

                     Tip de indicator

                     Scopul politicii

                     Indicatori generali pentru asigurarea calității

                     Numărul 1

                     Relevanța sistemelor de asigurare a calității pentru furnizorii de EFP:

                                 (a)

                                 proporția furnizorilor care aplică sisteme interne pentru asigurarea calității definite prin lege/din proprie inițiativă;

                                 (b)

                                 proporția furnizorilor de EFP acreditați.

                     Indicator de context/de intrare

                     Promovarea unei culturi de îmbunătățire a calității la nivelul furnizorilor de EFP
                     Sporirea transparenței cu privire la calitatea formării
                     Îmbunătățirea încrederii reciproce în ceea ce privește furnizarea serviciilor de formare

                     Numărul 2

                     Investiția în formarea profesorilor și a formatorilor:

                                 (a)

                                 numărul profesorilor și al formatorilor care participă la activități de formare continuă;

                                 (b)

                                 cuantumul fondurilor investite, inclusiv pentru competențe digitale.

                     Indicator de intrare/de proces

                     Promovarea responsabilizării profesorilor și a formatorilor în procesul dezvoltării calității EFP
                     Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde cererilor în schimbare ale pieței muncii
                     Dezvoltarea capacităților individuale de învățare
                     Îmbunătățirea rezultatelor cursanților

                     Indicatori de sprijin al obiectivelor de calitate pentru politicile EFP

                     Numărul 3

                     Rata participării la programele EFP:
                     Numărul participanților la programele de EFP (1), în funcție de tipul de program și de criteriile individuale (2)

                     Indicator de intrare/de proces/de ieșire

                     Obținerea de informații de bază privind atractivitatea EFP, la nivel de sistem EFP și la nivel de furnizor EFP
                     Sprijinirea obiectivului de sporire a accesului la EFP, inclusiv pentru grupurile defavorizate

                     Numărul 4

                     Rata de finalizare a programelor EFP:
                     Numărul persoanelor care au încheiat cu succes/au abandonat programele EFP, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale

                     Indicator de proces/de ieșire/de rezultat

                     Obținerea de informații de bază privind realizările educaționale și calitatea proceselor de formare
                     Calcularea ratelor de abandon comparativ cu ratele de participare
                     Sprijinirea finalizării cu succes ca unul din obiectivele principale privind calitatea în cadrul EFP
                     Sprijinirea furnizării de servicii de formare adaptate, inclusiv pentru grupurile defavorizate

                     Numărul 5

                     Rata de plasare după finalizarea programelor EFP:

                                 (a)

                                 destinația cursanților EFP într-un anumit moment de la încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale (3);

                                 (b)

                                 proporția cursanților angajați într-un anumit moment de la încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale.

                     Indicator de rezultat

                     Sprijinirea angajabilității
                     Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde cererilor în schimbare de pe piața muncii
                     Sprijinirea furnizării de servicii de formare adaptate, inclusiv pentru grupurile defavorizate

                     Numărul 6

                     Utilizarea competențelor dobândite la locul de muncă:

                                 (a)

                                 informații privind ocupația persoanelor după încheierea perioadei de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale;

                                 (b)

                                 nivelul de satisfacție a persoanelor și a angajatorilor față de aptitudinile/competențele dobândite.

                     Indicator de rezultat
                     (mix de date calitative și cantitative)

                     Sporirea angajabilității
                     Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde cererilor în schimbare de pe piața muncii
                     Sprijinirea furnizării de servicii de formare adaptate, inclusiv pentru grupurile defavorizate

                     Informații contextuale

                     Numărul 7

                     Rata șomajului (4) în funcție de criterii individuale

                     Indicator de context

                     Informații contextuale privind procesul decizional politic la nivel de sistem EFP

                     Numărul 8

                     Prevalența grupurilor vulnerabile:

                                 (a)

                                 procentajul participanților la EFP clasificați ca grupuri dezavantajate (într-o regiune sau arie de proveniență definită) în funcție de vârstă și de gen;

                                 (b)

                                 rata succesului grupurilor dezavantajate în funcție de vârstă și de gen.

                     Indicator de context

                     Informații contextuale privind procesul decizional politic la nivel de sistem EFP
                     Sprijinirea accesului la EFP al grupurilor dezavantajate
                     Sprijinirea furnizării unor servicii de formare adaptate pentru grupurile defavorizate

                     Numărul 9

                     Mecanisme de identificare a nevoilor de formare de pe piața muncii:

                                 (a)

                                 informații privind mecanismele instituite pentru identificarea cererilor în schimbare la diferite niveluri;

                                 (b)

                                 dovezi privind utilizarea acestor mecanisme și eficacitatea lor.

                     Indicator de context/de intrare (informație calitativă)

                     Îmbunătățirea capacității EFP de a răspunde cererilor în schimbare de pe piața muncii
                     Sprijinirea angajabilității

                     Numărul 10

                     Scheme utilizate pentru promovarea unui acces mai bun la EFP și pentru a oferi îndrumare cursanților (potențiali) din cadrul EFP:

                                 (a)

                                 informații privind schemele existente la diferite niveluri;

                                 (b)

                                 dovezi ale eficacității acestora.

                     Indicator de proces (informație calitativă)

                     Promovarea accesului la EFP, inclusiv pentru grupurile defavorizate
                     Furnizarea de îndrumare cursanților (potențiali) pentru programe de EFP
                     Sprijinirea furnizării unor servicii de formare adaptate

            (1)  În cazul FPI: pentru ca un cursant să fie considerat participant, este necesară o perioadă de șase săptămâni de formare. Pentru învățarea de-a lungul vieții: procentajul populației admise la programele EFP formale.

            (2)  În afara informațiilor de bază privind genul și vârsta, pot fi aplicate și alte criterii sociale, de exemplu persoanele care părăsesc timpuriu școala, cel mai ridicat nivel de studii finalizat, migranții, persoanele cu handicap, durata șomajului etc.

            (3)  În cazul FPI: inclusiv informații privind destinația cursanților care au abandonat studiul.

            (4)  Definiție potrivit OIM: persoane cu vârsta cuprinsă între 15 și 74 de ani fără un loc de muncă, care caută activ un loc de muncă și sunt pregătite să înceapă să lucreze.