               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 618 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2022
            {SWD(2022) 618 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [XX] iunie 2022, în concordanță cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. Totodată, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Luxemburgul printre statele membre pentru care ar fi necesar un bilanț aprofundat
                  3
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost adoptată de Consiliu la 5 aprilie 2022, precum și Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale și care a fost adoptată de Consiliu la 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și alimente, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Prețurile mai mari la energie afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la 4 martie 2022, Directiva privind protecția temporară a fost activată
                  4
                pentru prima dată, acordând persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și accesul la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială.

               (4)Având în vedere evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 coordonarea generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru îndeplinirea priorităților în materie de politică prevăzute în cadrul semestrului european, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020 sau un subset semnificativ al acestor recomandări. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, pe lângă eventualele recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  5
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  6
               , Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile puternice de evoluție negativă a perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile abrupte fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea până în 2023 a clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu
                  7
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  8
                (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare ce oferă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, cu scopul de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre și de a consolida astfel coordonarea politicilor
                  9
               . Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile de iarnă pentru anul 2022, tranziția de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în linii mari neutră pare adecvată în 2023, rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru anul 2023 ar trebui să facă în continuare diferența între statele membre și să țină seama de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să reflecte orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul său de primăvară al semestrului de la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, incertitudinea sporită și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste aspecte, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a gospodăriilor celor mai vulnerabile, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare; politica bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să fie diferențiată de la o țară la alta, în funcție de situația lor bugetară și economică, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)La 30 aprilie 2021, Luxemburgul a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat Decizia de aprobare a planului de redresare și reziliență al Luxemburgului
                  10
               . Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Luxemburgul a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

               (10)La 29 aprilie 2022, Luxemburgul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de stabilitate pentru 2022, în concordanță cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Luxemburg cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

               (11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Luxemburg
                  11
                la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele pe care Luxemburgul le-a realizat în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Luxemburg a planului de redresare și reziliență, pornind de la tabloul de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Luxemburg în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (12)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Luxemburgului ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Luxemburgului să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, soldul bugetului general al Luxemburgului s-a îmbunătățit de la un deficit de 3,4 % din PIB în 2020 la un excedent de 0,9 % în 2021. Răspunsul în materie de politică bugetară al Luxemburgului a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au scăzut de la 2,4 % din PIB în 2020 la 0,7 % în 2021. Măsurile luate de Luxemburg în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică s-a situat la 24,4 % din PIB în 2021.

               (13)Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2022 și realist ulterior. Potrivit previziunilor Programului de stabilitate pentru 2022, PIB-ul real ar urma să crească cu 1,4 % în 2022 și cu 2,9 % în 2023. Prin comparație, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 2,2 % în 2022 și de 2,7 % în 2023. Diferența de 0,8 puncte procentuale în 2022 se datorează în principal așteptărilor mai mari în ceea ce privește investițiile și unei contribuții pozitive a exporturilor nete la creșterea PIB-ului real în previziunile Comisiei. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că soldul global va scădea până la un deficit de 0,7 % din PIB în 2022 și de 0,4 % în 2023. Scăderea din 2022 reflectă în principal creșterea cheltuielilor cu remunerarea angajaților, cu investițiile și prestațiile sociale, în timp ce, în ceea ce privește veniturile, se preconizează o scădere a impozitelor curente pe venit și pe avere. Conform programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 25,4 % în 2022, urmând să ajungă la 25,8 % în 2023. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează, pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a acestor previziuni, un deficit public pentru 2022 de 0,1 % din PIB și un excedent pentru 2023 de 0,1 %. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere mai redusă a datoriei publice în PIB, de 24,7 % în 2022 și de 25,1 % în 2023.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 2,6 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Luxemburgului.

               (14)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 0,7 % din PIB în 2021 la 0,1 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,8 % din PIB în 2022 și la 0,2 % din PIB în 2023
                  12
               . Aceste măsuri constau în principal într-un credit fiscal pentru energie, în transferuri sociale către gospodăriile cu venituri mici, în reducerea impozitelor indirecte pe consumul de energie și în subvenții pentru producție. Măsurile respective au fost anunțate ca fiind temporare. Totuși, în cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, unele dintre ele ar putea fi menținute. Unele dintre aceste măsuri nu sunt bine direcționate, în special reducerile generalizate din 2022 aferente accizelor pentru combustibil. Deficitul public este, de asemenea, afectat de costurile de acordare a protecției temporare persoanelor strămutate din Ucraina, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % și 0,2 % din PIB în 2022 și 2023
                  13
               .

               (15)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Luxemburgul
                  14
                să aplice o orientare bugetară expansionistă, inclusiv din impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Consiliul a recomandat totodată Luxemburgului să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, o politică bugetară prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               (16)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la – 1,3 % din PIB, conform recomandării Consiliului
                  15
               . Luxemburgul intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE la activitatea economică va rămâne stabilă comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea în 2022 o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale la orientarea bugetară
                  16
               . Prin urmare, Luxemburgul intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că în 2022 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție expansionistă de 1,2 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a impactului economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,5 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB), în timp ce, potrivit estimărilor, creșterea remunerării angajaților și a transferurilor sociale va contribui (0,3 % din PIB), de asemenea, la creșterea cheltuielilor curente nete.

               (17)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la + 0,5 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  17
               . Se preconizează că în 2023 Luxemburgul va continua să utilizeze granturile din Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea în 2023 o contribuție expansionistă de 0,1 % din PIB la orientarea bugetară
                  18
               . În același timp, se preconizează că în 2023 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care vizează creșterea prețurilor la energie (0,3 % din PIB).

               (18)În Programul de stabilitate pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat la 0,3 % din PIB în 2024 și la 0,2 % până în 2025. Prin urmare, soldul bugetului general este planificat să rămână sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste previziuni presupun venituri ușor mai mari și cheltuieli stabile ca procent din PIB. Conform programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește până în 2025, mai exact la 26,2 % în 2024, urmând să se stabilizeze la 26,2 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par scăzute pe termen mediu.

               (19)Criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact asupra finanțelor publice mai redus decât în alte state membre și se preconizează că indicatorii relevanți se vor îmbunătăți în 2022. Cu toate acestea, impactul tendințelor demografice asupra cheltuielilor publice se va intensifica în următoarele decenii. În special, acest lucru se datorează faptului că se preconizează că numărul de pensionari per lucrător va crește constant din cauza îmbătrânirii populației și a încetinirii fluxurilor de migrație nete. În scenariul menținerii politicilor actuale, Luxemburgul se va confrunta cu una dintre cele mai mari creșteri ale cheltuielilor cu pensiile din UE, ca procent din PIB până în 2070. Acest lucru ar conduce la cheltuieli cu pensiile de aproximativ 18 % din PIB (comparativ cu 9 % în 2019), care ar fi astfel printre cele mai ridicate din UE. Va rezulta o creștere semnificativă a datoriei publice, punându-se în pericol sustenabilitatea finanțelor publice. Creșterea vârstei efective de pensionare ar avea cel mai benefic impact macroeconomic, deoarece acest factor are cel mai mare potențial de reducere a cheltuielilor cu pensiile. La rândul său, o rată mai ridicată a ocupării lucrătorilor în vârstă ar sprijini, de asemenea, creșterea economică. Planul de redresare și reziliență nu abordează sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, nici efectele negative ale sistemelor de pensionare anticipată și nici stimulentele financiare pentru ieșirea timpurie de pe piața forței de muncă, ceea ce explică rata scăzută de ocupare a lucrătorilor în vârstă. O demarare timpurie a reformelor care vizează limitarea sistemelor de pensionare anticipată și schimbarea preferințelor lucrătorilor în vârstă pentru a rămâne pe piața forței de muncă o perioadă mai lungă de timp ar permite o implementare treptată, sporind echitatea între generații.

               (20)Combaterea planificării fiscale agresive în UE este esențială pentru: i) prevenirea denaturării concurenței între întreprinderi; ii) asigurarea unui tratament echitabil al contribuabililor și iii) protejarea finanțelor publice. Luxemburgul este o economie deschisă, de mici dimensiuni, cu un mare sector financiar integrat, ceea ce explică în mare parte existența unor fluxuri financiare importante. Totuși, aceste fluxuri financiare importante reflectă, totodată, prezența masivă în țară a societăților comerciale aflate sub control străin, care sunt implicate în activități de finanțare intragrup și de trezorerie. Un motiv deosebit de îngrijorare este absența impozitelor reținute la sursă – sau a unor măsuri echivalente privind plățile de dobânzi și de redevențe către jurisdicții cu impozitare redusă sau cu cote de impozitare zero din afara țărilor incluse pe lista UE a jurisdicțiilor necooperante
                  19
               . Plățile în străinătate de dobânzi și redevențe de la societăți comerciale cu sediul în Luxemburg către jurisdicții din afara UE ar putea fi supuse unei impozitări reduse sau scutite de la plata impozitelor dacă aceste plăți nu sunt impozitate sau sunt impozitate la un nivel scăzut în jurisdicția destinatară. Luxemburgul a luat unele măsuri pentru a combate planificarea fiscală agresivă. Cu toate acestea, până în prezent, măsurile au fost limitate și insuficiente pentru a remedia chestiunea din regimul fiscal legată de plățile în străinătate, care ar putea fi utilizate de întreprinderile multinaționale pentru a practica o planificare fiscală agresivă.

               (21)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, care sunt prezentate în recomandările specifice adresate Luxemburgului de către Consiliu în cadrul semestrului european în 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, aceste provocări sunt legate de reziliența sistemului de sănătate, de incluziunea pe piața muncii și de investițiile în tranziția verde și în cea digitală, precum și de deficitul de locuințe la prețuri accesibile și de reziliența instituțională a cadrului de combatere a spălării banilor. Planul include măsuri de creștere a ofertei publice de locuințe la prețuri accesibile. De asemenea, planul include investiții în producerea de energie din surse regenerabile și în transportul durabil, contribuind la decarbonizarea progresivă a economiei. Serviciile publice digitale și un amplu proiect public de cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor de comunicații cuantice ar încuraja investițiile întreprinderilor și ar stimula creșterea productivității pe termen mediu. În ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, planul include o combinație de măsuri vizând îmbunătățirea transparenței și consolidarea cadrului de supraveghere a furnizorilor de servicii financiare. Strategia privind competențele și programele de formare stabilite în plan, inclusiv un obiectiv specific pentru lucrătorii în vârstă, ar trebui să contribuie la îmbunătățirea incluziunii pe piața forței de muncă.

               (22)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Luxemburgului va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a obiectivelor climatice în Luxemburg reprezintă 61 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 32 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Luxemburgul să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

               (23)Luxemburgul nu a prezentat încă acordul de parteneriat și celelalte documente de programare ale politicii de coeziune
                  20
               . În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Luxemburgul trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

               (24)Dincolo de provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Luxemburgul se confruntă cu o serie de provocări suplimentare, în special legate de creșterea inegalității în sistemul de învățământ. Sistemul de învățământ din Luxemburg se caracterizează prin utilizarea a trei limbi: luxemburgheza, germana și franceza, precum și printr-un număr mare de elevi provenind din medii socioeconomice și lingvistice diverse. Rezultatele testelor internaționale sugerează că elevii au competențe de bază mai scăzute decât media UE și strâns legate de mediul lor socioeconomic și lingvistic. În sondajul din 2018 privind Programul pentru evaluarea internațională a elevilor, realizat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, Luxemburgul a înregistrat unul dintre cele mai mari decalaje din UE în ceea ce privește lectura între elevii favorizați și cei defavorizați. Inegalitățile sunt amplificate de școlarizarea multilingvă și de modul în care elevii sunt separați în diferite parcursuri școlare într-o etapă timpurie. Sistemul de învățământ nu le oferă tuturor elevilor suficiente competențe multilingve și de bază pentru a răspunde nevoilor de pe piața forței de muncă a țării. Printr-un sprijin individualizat acordat elevilor s-ar contribui la realizarea întregului potențial de dezvoltare și la incluziunea generală a tuturor elevilor. În concordanță cu concluziile din 2020 ale observatorului național al calității școlilor, guvernanța sistemului de învățământ poate fi îmbunătățită, dezvoltând în continuare instrumente de evaluare și obiective măsurabile de promovare a calității și a egalității de șanse, atât în ceea ce privește aspectele formale, cât și cele non-formale ale sistemului de învățământ.

               (25)Ca răspuns la mandatul acordat de șefi de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (26)Sistemul energetic al Luxemburgului se caracterizează printr-o dependență ridicată de importuri și se bazează pe combustibilii fosili. Conform datelor din 2020, Luxemburgul este cel mai mare importator net de energie din UE în raport cu dimensiunea populației și depinde aproape în totalitate de importurile de energie primară, cu o rată de dependență de 92,5 %. Sursele de energie dominante sunt, de departe, petrolul și gazele; petrolul reprezintă 68,5 % din consumul de energie, iar gazele 17,8 %. Luxemburgul nu importă petrol din Rusia, în timp ce importurile de țiței reprezintă 26 % în medie în UE. Cu toate acestea, Rusia este în continuare o sursă relativ importantă de importuri de gaze, deoarece furnizează 27 % din importurile de gaze naturale ale Luxemburgului, chiar dacă acest procent este sub media UE de 44 %
                  21
               . Luxemburgul și-a integrat rețeaua de gaze cu cea din Belgia într-o singură platformă. Deși nu există blocaje majore pe termen scurt, vor fi necesare investiții suplimentare pentru a însoți tranziția către energia din surse regenerabile, în special în ceea ce privește consolidarea și modernizarea rețelei. Cererea de gaze industriale a fost constantă în ultimii ani, iar cererea de gaze din sectorul comercial a înregistrat o creștere moderată. Consumul de gaze a crescut în principal ca urmare a creșterii consumului în sectorul rezidențial. Luxemburgul trebuie să abordeze provocarea reprezentată de insuficiența ofertei de locuințe, îndeplinindu-și în același timp obiectivele în materie de energie și climă. De asemenea, este necesar să se renoveze parcul imobiliar existent. Cu 20,8 % din potențialul total de economisire a energiei (în termeni de GWh), sectorul clădirilor rezidențiale și al renovărilor reprezintă a doua sursă de potențial cumulativ de economisire a energiei până în 2030. Luxemburgul și-a mărit ponderea energiei din surse regenerabile de la 5 % în 2015 la 12 % în 2020. Totuși, este în continuare unul dintre statele membre cu cea mai scăzută pondere. Luxemburgul are nevoie de măsuri ferme pentru a-și atinge obiectivele energetice pentru 2030 de a obține 25 % din energie din surse regenerabile și de a reduce consumul final de energie cu 40 % până la 44 % în comparație cu anul 2007. Municipalitățile vor avea un rol esențial în acest sens. Congestionarea traficului rutier afectează economia și durabilitatea mediului, în timp ce transporturile reprezintă o parte semnificativă a consumului de petrol și 59 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră, comparativ cu media UE care se situa la 24 % în 2019. Prin urmare, măsurile care vizează un transport mai eficient și mai durabil pot contribui în mod substanțial la reducerea dependenței de petrol. Acest lucru se reflectă în planul național al Luxemburgului privind energia și clima, care vizează ca în 2030 ca 40 % din vehicule să fie electrice și reîncărcabile. Luxemburgul și-a stabilit ca obiectiv să devină neutru din punct de vedere climatic până în 2050. Pentru a fi în concordanță cu obiectivele pachetului „Pregătiți pentru 55”, va fi necesar ca Luxemburgul să își sporească nivelul de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și recurgerea în mai mare măsură la sursele regenerabile de energie și la eficiența energetică.

               (27)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și renunțarea la combustibilii fosili vor crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Luxemburgul poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției. În plus, Luxemburgul poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (28)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său
                  22
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (29)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Luxemburgului, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1, 2 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și 2023, Luxemburgul să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să asigure o concordanță între creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național și o orientare politică globală neutră, ținând seama de sprijinul continuu temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului REPowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada ulterioară anului 2023, să aplice o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, în special prin limitarea pensionării anticipate și prin creșterea ratei de ocupare în rândul lucrătorilor în vârstă. Să ia măsuri pentru a combate în mod eficace planificarea fiscală agresivă, inclusiv prin asigurarea unei impozitări suficiente a plăților în străinătate de dobânzi și redevențe către jurisdicții cu un nivel zero și cu un nivel scăzut de impozitare.

               2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să prezinte documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, astfel încât să finalizeze negocierile cu Comisia și, ulterior, să înceapă punerea în aplicare a acestor documente.

               3.Să reducă impactul inegalităților asupra performanțelor elevilor și să promoveze egalitatea de șanse pentru toți elevii și studenții în sistemul de învățământ.

               4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili prin accelerarea utilizării surselor regenerabile de energie, a capacității de transport al energiei electrice și a investițiilor în eficiența energetică atât în sectorul rezidențial, cât și în cel nerezidențial. Să sprijine municipalitățile în ceea ce privește elaborarea de planuri locale detaliate pentru utilizarea energiei din surse regenerabile, inclusiv a energiei eoliene și a energiei fotovoltaice, precum și pentru sistemele de termoficare și răcire centralizate. Să promoveze în continuare electrificarea transporturilor și realizarea de investiții în rețelele și infrastructurile de transport public.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (4)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare, JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

                     (5)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul
                     Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu – Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        În prezenta recomandare, estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia sunt estimări ale Comisiei fundamentate pe ipotezele care stau la baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care pot stimula creșterea potențială.

                     (8)

                        Nu sunt finanțate prin granturi din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (9)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu: Orientări de politică bugetară pentru 2023, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021 de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Luxemburgului (ST 10155/2021).

                     (11)

                        SWD(2022) 618 final.

                     (12)

                        Cifrele reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor luate începând cu toamna anului 2021, inclusiv veniturile și cheltuielile curente, precum și – dacă este cazul – măsurile privind cheltuielile de capital.

                     (13)

                        Se preconizează că numărul total de persoane strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestora este estimată în funcție de dimensiunea diasporei existente, de populația relativă a statului membru gazdă și de distribuția efectivă a persoanelor strămutate din Ucraina în întreaga UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările se bazează pe modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, luând în considerare atât transferurile de numerar la care persoanele respective ar fi eligibile, cât și prestațiile în natură, cum ar fi educația și asistența medicală.

                     (14)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 73.

                     (15)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (16)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (17)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (18)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

                     (19)

                        Concluziile Consiliului din 24 februarie 2022 privind lista UE revizuită a jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale, JO C 103/01, 3.2.2022, p. 1.

                     (20)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize, JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (21)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor rusești în totalul importurilor de gaze naturale și, respectiv, țiței. Pentru media UE-27, importurile totale se bazează pe importurile din afara UE-27. În cazul Luxemburgului, totalul importurilor include schimburile comerciale realizate în interiorul UE.

                     (22)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 619 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2022
            {SWD(2022) 619 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [XX] iunie 2022, în concordanță cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. De asemenea, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar fi nevoie să se efectueze un bilanț aprofundat
                  3
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost adoptată de Consiliu la 5 aprilie 2022, precum și Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, care a fost adoptată de Consiliu la data de 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și alimente, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Prețurile mai mari la energie afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau care sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la data de 4 martie 2022, Directiva privind protecția temporară a fost activată
                  4
                pentru prima dată, acordându-se persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și accesul la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială.

               (4)Ținând seama de evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 coordonarea generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru ca prioritățile politice prevăzute în cadrul semestrului european să fie îndeplinite, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările sau un subset semnificativ al recomandărilor relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, pe lângă eventualele recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  5
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  6
               , Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile puternice de evoluție negativă la adresa perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile abrupte fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere până în 2023.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca fiind variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu
                  7
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  8
                (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare care prezintă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, scopul fiind acela de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre, consolidând astfel coordonarea politicilor
                  9
               . Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile din iarna anului 2022, trecerea de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în general neutră pare adecvată în 2023, Comisia rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că în recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să se facă în continuare distincție între statele membre și să se țină seama de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să integreze orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european de la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, creșterea gradului de incertitudine și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare. Politica fiscal-bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să țină seama de situația fiscală și economică a fiecărui stat membru în parte, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)La 30 aprilie 2021, Letonia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat Decizia de aprobare a planului de redresare și reziliență al Letoniei
                  10
               . Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Letonia a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

               (10)La 22 aprilie 2022, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pe 2022 și, la 26 aprilie 2022, Programul de stabilitate pentru 2022, în conformitate cu termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Letonia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

               (11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Letonia
                  11
                la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Letonia a planului de redresare și reziliență, pe baza Tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Letoniei, întrucât deficitul său public din 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. În conformitate cu Comunicarea din 2 martie 2022, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua dacă este relevant să propună deschiderea unor astfel de proceduri în toamna anului 2022.

               (13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Letoniei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Letoniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici fiscal-bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Letoniei a crescut de la 4,5 % din PIB în 2020 la 7,3 % în 2021. Răspunsul Letoniei în materie de politică fiscal-bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au crescut de la 2,8 % din PIB în 2020 la 5,2 % în 2021. Măsurile luate de Letonia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost nici temporare, nici însoțite de măsuri compensatorii, constând în principal într-o reducere a ratei contribuțiilor la asigurările sociale, o creștere a pragului venitului personal neimpozabil, creșterea salariilor personalului medical și ale profesorilor, precum și creșterea prestațiilor sociale minime. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică a fost de 44,8 % din PIB în 2021.

               (14)Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este realist în 2022 și prudent în perioada următoare. Potrivit previziunilor guvernului, PIB-ul real ar urma să crească cu 2,1 % în 2022 și cu 2,5 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere similară a PIB-ului real, de 2,0 % în 2022, și o creștere ușor mai mare a PIBului, de 2,9 %, în 2023, această diferență fiind determinată în principal de o perspectivă mai pozitivă în ceea ce privește consumul privat și exporturile. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea până la 6,5 % din PIB în 2022 și până la 2,8 % în 2023. Deficitul semnificativ din 2022 reflectă în principal măsurile incluse în bugetul pentru 2022, și anume o creștere a veniturilor neimpozabile, un pachet considerabil de investiții și o creștere a salariilor angajaților din sectorul asistenței medicale, din sectorul afacerilor interne și din sectorul educației. În plus, sprijinul guvernamental semnificativ acordat gospodăriilor și întreprinderilor pentru a atenua creșterea prețurilor la energie, precum și creșterea preconizată mai lentă a veniturilor fiscale din cauza impactului negativ asupra economiei al invadării Ucrainei de către Rusia vor menține deficitul ridicat, în pofida faptului că sprijinul acordat economiei în contextul pandemiei de COVID-19 a fost semnificativ mai mic în 2022 decât în 2021. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește, ajungând la 45,7 % în 2022 și va scădea până la 45,2 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public de 7,2 % din PIB pentru 2022 și de 3,0 % din PIB pentru 2023. Acesta este mai mare decât deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022, lucru cauzat în principal de măsurile de politică suplimentare incluse în previziunile Comisiei, și anume crearea de rezerve naționale de securitate a aprovizionării cu energie în conformitate cu modificările recente ale Legii energiei (impactul bugetar în 2022 este estimat la 0,6 % din PIB). Crearea de rezerve a fost anunțată în mod credibil, dar nu era cunoscută la momentul pregătirii Programului de stabilitate. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere a datoriei publice în PIB de 47,0 % în 2022 și de 46,5 % în 2023, valori superioare celor din previziunile Programului de stabilitate. Diferența se datorează estimării unui deficit mai mare și a unui PIB nominal mai mic.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 2,3 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Letoniei.

               (15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 5,2 % din PIB în 2021 la 0,8 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,9 % din PIB în 2022 și care urmează să fie eliminate treptat în 2023
                  12
               . Aceste măsuri constau în principal în plafonarea prețurilor la energie pentru gospodării și antreprenori, acoperirea completă de către stat a anumitor subcomponente ale tarifului la energie electrică, precum și sprijinirea anumitor grupuri sociale și a gospodăriilor mai sărace. Aceste măsuri au fost anunțate ca fiind temporare. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, o parte din aceste măsuri ar putea fi menținute. Unele dintre aceste măsuri au un caracter general, în special plafonarea prețurilor la energie. Deficitul public este afectat și de costurile acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,3 % din PIB în 2022 și la 0,5 % din PIB în 2023
                  13
               , precum și de creșterea cheltuielilor pentru apărare cu 0,1 % din PIB în 2022 și cu 0,3 % din PIB în 2023.

               (16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Letonia
                  14
                să mențină o orientare bugetară care să sprijine activitatea economică, profitând inclusiv de impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Consiliul a recomandat, de asemenea, Letoniei să mențină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Letoniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, intensificarea investițiilor în vederea stimulării potențialului de creștere.

               (17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -3,3 % din PIB, așa cum a recomandat Consiliul
                  15
               . Letonia intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, așa cum a recomandat Consiliul. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 0,8 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale din PIB în 2022
                  16
               . Prin urmare, Letonia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 1,5 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor menite să combată impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,8 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,3 % din PIB). Letonia menține sub control, în mare măsură, creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022, deoarece contribuția expansionistă semnificativă a cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022 se datorează în principal măsurilor de combatere a impactului economic și social al creșterii prețurilor la energie, precum și costurilor aferente acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina.

               (18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la +3,2 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  17
               . Se preconizează că Letonia va utiliza în continuare granturile acordate din Mecanismul de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 0,9 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă la orientarea bugetară de 0,8 puncte procentuale în 2023
                  18
               . În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție restrictivă de 2,7 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care vizează abordarea creșterii prețurilor la energie (0,9 % din PIB) și costurile suplimentare pentru a oferi protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB).

               (19)În Programul de stabilitate pentru 2022, se preconizează că deficitul public va scădea treptat la 2,3 % din PIB în 2024 și la 1,7 % până în 2025. Prin urmare, se preconizează că deficitul public va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste previziuni presupun eliminarea treptată a programelor de sprijin și creșterea solidă a veniturilor fiscale. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare până în 2025, ajungând la 44,5 % în 2024 și la 43,4 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par reduse pe termen mediu.

               (20)Veniturile fiscale ale Letoniei ca procent din PIB se situează cu mult sub media UE, ceea ce limitează finanțarea serviciilor publice. Letonia colectează cele mai mici venituri din impozitul pe profit din UE (0,7 % din PIB în 2020), în timp ce veniturile din impozitele pe proprietate sunt de 1,0 % din PIB, media UE fiind de 2,3 % din PIB. În plus, în timp ce sarcina fiscală asupra unei persoane cu venituri medii este apropiată de media UE, rata impozitării implicite a veniturilor salariale este printre cele mai scăzute din UE, ceea ce indică existența unei marje considerabile de creștere a veniturilor din impozitarea veniturilor salariale printr-o mai bună colectare și o progresivitate sporită. Cheltuielile publice ale Letoniei în domeniul asistenței medicale și al protecției sociale sunt deosebit de mici în comparație cu media UE, împiedicând accesul egal și rapid la asistență medicală și la asistență socială adecvate. Prin urmare, în Letonia există una dintre cele mai mari inegalități a veniturilor, unul dintre cele mai scăzute impacturi ale transferurilor sociale asupra reducerii sărăciei și unele dintre cele mai slabe rezultate privind starea de sănătate din UE. În pofida creșterilor recente, venitul minim, pensiile minime și prestațiile de invaliditate se situează sub pragul de sărăcie. Accesul limitat la asistență și servicii sociale pentru grupurile vulnerabile, precum și calitatea acestora împiedică și mai mult incluziunea socială. Sistemul de îngrijire pe termen lung este subdezvoltat, oferta de servicii de îngrijire la domiciliu și de servicii comunitare fiind limitată. Locuințele sociale sunt rare și adesea nu oferă condiții de viață adecvate. În plus, asistența socială variază de la o municipalitate la alta și adesea nu este suficient de bine direcționată. Un nivel mai mare al impozitării proprietăților și a capitalului, precum și o progresivitate sporită a impozitării veniturilor oferă cel mai bun potențial de creștere a veniturilor fiscale, întrucât aceste surse sunt în continuare subutilizate în comparație cu media UE. În plus, eforturile de reducere a economiei subterane ar trebui să continue dincolo de măsurile planificate în planul de redresare și reziliență.

               (21)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241 și cu criteriul 2.2 din anexa V, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, care au fost identificate în recomandările specifice adresate Letoniei de către Consiliu în cadrul semestrului european din 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, planul Letoniei include măsuri care abordează, în grade diferite, toate cele șase provocări generale – bugetar-fiscale, privind capitalul uman, privind administrația publică, privind productivitatea și privind tranziția digitală și tranziția verde. Planul include reforme legate de guvernanța și finanțarea instituțiilor de învățământ superior, punerea în aplicare a unei strategii cuprinzătoare privind resursele umane în domeniul asistenței medicale și introducerea indexării venitului minim. Printre investițiile considerabile se numără ecologizarea transporturilor din Riga, prin achiziționarea de vehicule publice nepoluante, precum și renovarea energetică a clădirilor și întreprinderilor private și publice. De asemenea, sunt planificate investiții semnificative pentru promovarea dezvoltării regionale: construirea de școli, parcuri industriale și locuințe la prețuri accesibile, precum și modernizarea spitalelor. Potrivit previziunilor, aceste măsuri vor stimula potențialul de creștere al economiei într-un mod durabil.

               (22)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Letoniei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Letonia reprezintă 37,6 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 21 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Letonia să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la acest plan, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

               (23)Letonia nu a prezentat încă în mod oficial acordul de parteneriat și celelalte documente de programare ale politicii de coeziune
                  19
               . În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Letonia trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

               (24)Dincolo de provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Letonia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare, printre care se numără accesul la credite bancare. Fluxul de credite către sectorul privat a fost negativ în cea mai mare parte a ultimului deceniu. Acesta a devenit pozitiv în 2016, dar rata de creștere a creditelor a rămas sub rata de creștere a PIB-ului. În 2020, datoria sectorului privat era de 66,5 % din PIB, comparativ cu 78,3 % din PIB cu 5 ani înainte. Întreprinderile mici și mijlocii au întâmpinat dificultăți deosebite în obținerea de credite, cauzate parțial de riscul lor de credit mai ridicat, dar și de un cost relativ mare al creditelor și de formalitățile administrative împovărătoare cu care s-au confruntat. În plus, lichiditatea scăzută a activelor oferite drept garanții îngreunează în mare măsură obținerea de credite în afara regiunii Riga. Acest lucru reprezintă o barieră semnificativă atât pentru împrumuturile ipotecare, cât și pentru împrumuturile pentru întreprinderi. De asemenea, finanțarea tehnologiilor ecologice pentru consumatori ar putea deveni mai accesibilă prin intermediul unor produse de credit mai ieftine și acordate pe termen mai lung. Eforturile de politică s-au axat în principal pe sprijinirea creditării prin combinarea acesteia cu granturile publice. Totuși, acest lucru implică un cost semnificativ pentru bugetul de stat și, prin urmare, nu este o modalitate sustenabilă de stimulare a creditării. Atenuarea constrângerilor legate de oferta de credite necesită îmbunătățiri generale în ceea ce privește transparența și încrederea în mediul de afaceri, inclusiv reducerea economiei subterane. În plus, există posibilitatea creșterii ratelor de recuperare a creditelor, care ar putea fi facilitată de un sistem juridic mai eficient și ar reduce costurile băncilor asociate creditelor neperformante. Schemele de împrumuturi și de garanții specifice ar putea contribui la reducerea riscurilor de lichiditate cu care se confruntă băncile atunci când acceptă garanții pe piețe relativ nelichide. Sistemele publice de împrumut pentru investiții importante din punct de vedere strategic, cum ar fi tranziția verde și dezvoltarea regională, ar putea spori concurența efectivă pe piața bancară sau ar putea acoperi lacunele de pe piață în cazurile în care finanțarea bancară este fie prea costisitoare, fie indisponibilă. În plus, sistemele publice de garantare și de împrumut oferă o modalitate mult mai eficientă din punctul de vedere al costurilor de a sprijini împrumuturile private decât sistemele de granturi. Pe lângă barierele din calea finanțării bancare, piața letonă a surselor alternative de finanțare este în prezent subdezvoltată, însă această situație poate fi remediată, existând astfel potențialul îmbunătățirii accesului întreprinderilor la finanțare.

               (25)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre, sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (26)Conform datelor din 2020, produsele petroliere (33,8 %) și gazele naturale (21,6 %) constituie aproximativ jumătate din mixul energetic al Letoniei, restul constând, în principal, din energie din surse regenerabile (44,1 %). Rusia a furnizat toate importurile de gaze naturale ale Letoniei (peste media UE, și anume o dependență de 44 % față de importurile de gaze din Rusia) și a fost o sursă esențială (20 %) pentru importurile Letoniei de produse petroliere (procent apropiat în mare măsură de media UE de dependență față de importurile de petrol din Rusia, care este de 26 %)
                  20
               . Dependența Letoniei față de aprovizionarea cu gaze din Rusia este redusă în mod semnificativ prin conectarea acestei țări la rețeaua de gaze a Lituaniei, ceea ce îi oferă acces la terminalul de gaz natural lichefiat al orașului Klaipeda. Letonia este conectată și cu Estonia și Finlanda, cele patru țări făcând astfel parte din aceeași piață a gazelor naturale. O instalație de stocare a gazelor situată în Letonia permite eliminarea neconcordanțelor sezoniere dintre cerere și ofertă și stochează o rezervă de securitate pentru piața baltică. Se recomandă ca noile investiții în infrastructura și rețelele legate de gazele naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, în măsura posibilului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea acestora în viitor către combustibili durabili. Cu toate acestea, finalizarea sincronizării în curs cu rețeaua electrică continentală a UE, asigurarea unei capacități suficiente pentru interconexiunile cu statele membre învecinate și continuarea proiectelor comune privind energia din surse regenerabile ar trebui să rămână o prioritate de politică. Pe lângă îmbunătățirile aduse infrastructurii de gaze naturale menite să asigure surse alternative de aprovizionare, pentru a-și reduce dependența energetică față de Rusia, Letonia va trebui să accelereze recurgerea la surse regenerabile de energie și să sporească eficiența energetică, în special în sectorul construcțiilor și al transporturilor. Planul de redresare și reziliență al Letoniei include măsuri care vizează facilitarea investițiilor private în energia eoliană terestră. Implementarea acestor măsuri mai rapid decât se planificase, astfel cum a anunțat recent guvernul, ar putea contribui la accelerarea investițiilor în energia eoliană terestră. Cu toate acestea, creșterea ponderii energiei din surse regenerabile ar necesita ca Letonia să exploreze și oportunitățile din domeniul energiei eoliene offshore. Măsurile de asigurare a eficienței energetice, inclusiv lucrările de renovare aprofundată, ar putea fi consolidate, în special în domeniul clădirilor, al transporturilor și al industriei. Pentru a diversifica mixul energetic, Letonia are în vedere realizarea de investiții în energia nucleară, în cooperare cu statele membre învecinate. Va fi necesară o creștere suplimentară a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea surselor regenerabile de energie și a eficienței energetice pentru ca Letonia să respecte obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

               (27)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va genera costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Letonia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Letonia poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (28)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul
                  21
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (29)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Letoniei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1, 2 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Letonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să asigure o concordanță între creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național și o orientare politică globală neutră, ținând seama de sprijinul continuu temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să aplice o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să extindă impozitarea, inclusiv a proprietăților și a capitalului, și să consolideze nivelul de adecvare al asistenței medicale și al protecției sociale pentru a reduce inegalitățile.

               2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să prezinte documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, astfel încât să finalizeze negocierile cu Comisia și, ulterior, să înceapă punerea în aplicare a acestor documente.

               3.Să îmbunătățească accesul la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii prin împrumuturi publice și sisteme de garantare menite să faciliteze investițiile de importanță strategică, în special în domeniul tranziției verzi și al dezvoltării regionale.

               4.Să reducă dependența generală față de combustibilii fosili și să diversifice importurile de combustibili fosili prin accelerarea utilizării surselor regenerabile de energie, asigurarea unei capacități suficiente de interconectare, diversificarea surselor și rutelor de aprovizionare cu energie și reducerea consumului global de energie prin măsuri ambițioase de eficiență energetică.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

                     (4)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare, JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

                     (5)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul
                     Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu – Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia din prezenta recomandare sunt estimări ale Comisiei bazate pe ipotezele care stau la baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care pot stimula creșterea potențială.

                     (8)

                        Nu sunt finanțate prin granturi din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu: Orientări de politică bugetară pentru 2023, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021 de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Letoniei [2021/0164 (NLE)].

                     (11)

                        SWD(2022) 619 final.

                     (12)

                        Cifrele reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor luate începând cu toamna anului 2021, inclusiv veniturile și cheltuielile curente, precum și – dacă este cazul – măsurile privind cheltuielile de capital.

                     (13)

                        Se estimează că numărul total de persoane strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestora este estimată în funcție de dimensiunea diasporei existente, de populația relativă a statului membru gazdă și de distribuția efectivă a persoanelor strămutate din Ucraina pe teritoriul UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările se bazează pe modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, care ia în considerare atât transferurile de numerar pentru care ar fi eligibile persoanele în cauză, cât și prestațiile în natură, cum ar fi educația și asistența medicală.

                     (14)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Letoniei pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 63.

                     (15)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (16)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,7 puncte procentuale din PIB, întrucât previziunile Comisiei includ impactul fiscal al creării de rezerve pentru securitatea aprovizionării cu energie, în conformitate cu modificările recente ale Legii energiei.

                     (17)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (18)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB, determinată de efectul de bază; mai precis, previziunile Comisiei din 2022 prevăd impactul fiscal al creării de rezerve pentru securitatea aprovizionării cu energie, dar acest tip de măsură nu este prevăzut pentru 2023.

                     (19)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize. JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (20)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor rusești în totalul importurilor de gaze naturale și țiței. Pentru media UE-27, importurile totale se bazează pe importurile din afara UE-27. Pentru Letonia, totalul importurilor include comerțul intra-UE. Țițeiul nu include produsele petroliere rafinate.

                     (21)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.