               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2020
            COM(2020) 515 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2020

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

               (2)Raportul de țară pentru Lituania
                  3
                din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019
                  4
               , măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Lituania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare
                  5
                prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

               (4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

               (5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  6
               . Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca epidemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

               (6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

               (7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

               (8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante
                  7
                pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Lituania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

               (9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare de activitate și regiuni ale Lituaniei, din cauza specializării diferite a acestora. Astfel, există un risc considerabil de agravare a disparităților regionale cu care se confruntă Lituania. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

               (10)La 15 mai 2020, Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, iar la 30 aprilie 2020, Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)În prezent, Lituania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere.

               (12)În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global de la un excedent bugetar de 0,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 11,4 % din PIB în 2020. Proiecțiile indică o scădere a deficitului la 3,9 % din PIB în 2021. După o creștere la 36,3 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 50,6 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine ca urmare a pandemiei de COVID-19.

               (13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Lituania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 6,8 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără amânarea plății impozitelor, finanțări suplimentare pentru achiziționarea de materiale medicale, subvenții pentru menținerea locurilor de muncă și prestații de asigurări sociale pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și pentru angajații afectați de pandemia de COVID-19. Din analiza efectuată de Comisie cu privire la modul în care au fost concepute și puse în aplicare unele măsuri reiese că aplicarea potențială a acestora va fi relativ redusă, drept pentru care Comisia a estimat că măsurile guvernamentale vor avea un impact mai mic asupra finanțelor publice. În plus, Lituania a anunțat măsuri discreționare care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la răspunsul la situații de criză, inclusiv prin sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor; potrivit estimărilor Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri reprezintă 3,8 % din PIB și includ garanții pentru împrumuturi (2,9 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Guvernul Lituaniei sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19. Implementarea integrală a acestor măsuri, urmată, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, de reorientarea politicilor bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (14)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Lituaniei va fi de -6,9 % din PIB în 2020 și de -2,7 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne sub 60 % în 2020 și în 2021.

               (15)Având în vedere încălcarea planificată a pragului de deficit de 3 % din PIB de către Lituania în 2020, Comisia a publicat la 20 mai 2020 un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat. În linii mari, analiza sugerează că criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, nu este îndeplinit.

               (16)Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, PIB-ul Lituaniei se va contracta cu 8 %, urmând să înregistreze o redresare rapidă de 7,5 % în 2021. Ca măsură de răspuns la pandemia de COVID-19 și de atenuare a repercusiunilor negative ale crizei economice, la 16 martie Lituania a prezentat „Planul privind acordarea de stimulente economice și atenuarea consecințelor răspândirii COVID-19”. Planul beneficiază de 2,5 miliarde EUR, și anume 6,3 % din produsul intern brut (PIB) lituanian, și prevede până la 500 milioane EUR, și anume 1,3 % din PIB, pentru a asigura resursele necesare sistemului de sănătate. Alte 500 de milioane EUR au fost alocate pentru protejarea locurilor de muncă și a veniturilor. Capacitatea fondurilor de garanții de stat a fost majorată cu 500 milioane EUR și s-au aprobat garanții de stat suplimentare în valoare de până la 500 milioane EUR având drept scop stimularea economiei. În aprilie, Comisia Europeană a aprobat mai multe scheme de ajutor din Lituania pentru a sprijini economia lituaniană în contextul pandemiei de COVID-19. Aceste sisteme au drept scop să ajute întreprinderile să acopere nevoile imediate de capital circulant și să își continue activitățile în timpul și după terminarea pandemiei. În plus, Banca Lituaniei a relaxat unele dintre cerințele de capital aplicabile băncilor comerciale, în scopul de a le permite acestora să acorde mai multe împrumuturi pentru economia reală.

               (17)În ceea ce privește rezultatele în materie de sănătate, Lituania se află în mod constant în urma celorlalte state membre, ceea ce se explică parțial prin eficiența sub nivelul optim a sistemului de sănătate, care suferă consecințele unei finanțări reduse. Pandemia actuală a mărit presiunea la care este supus sistemul și a scos la iveală noi dificultăți de natură structurală, printre care lentoarea cu care avansează măsurile de îmbunătățire a calității serviciilor, nivelul scăzut al investițiilor în asistența medicală primară și lipsa oricăror progrese în adaptarea rețelei spitalicești în vederea eficientizării și a creșterii capacității acestuia de a răspunde necesităților. De asemenea, criza declanșată de pandemia de COVID-19 evidențiază și inegalitățile în materie de sănătate legate de deficitul de forță de muncă și de necorelarea geografică dintre servicii și nevoi. Lituania trebuie să mobilizeze resursele necesare pentru a face față crizei actuale și a îmbunătăți reziliența sistemului său de sănătate în viitor. În timp ce măsurile imediate sunt axate pe consolidarea capacităților în ceea ce privește dotarea cu personal sanitar și cu materiale și echipamente medicale critice pentru a salva vieți omenești pe durata pandemiei, ar trebui să se realizeze mai multe investiții pe termen lung în îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate, astfel încât acesta să-și poată continua activitatea, să revină la performanțe optime și să fie pregătit pentru noi șocuri. În acest scop, va fi necesar să se aloce resurse suficiente pentru a îmbunătăți accesibilitatea, eficiența și calitatea sistemului de sănătate, astfel încât acesta să poată răspunde mai bine provocărilor pe care le reprezintă numărul tot mai mare de afecțiuni cronice, îmbătrânirea și inegalitățile persistente în materie de sănătate. Asistența medicală primară și dezvoltarea e-sănătății joacă un rol primordial în această privință. Lituania ar trebui să se asigure, de asemenea, că îmbunătățirile recent aduse accesibilității serviciilor de asistență medicală nu sunt amenințate. În fine, pentru a se obține reziliența, va fi necesar, de asemenea, să se amelioreze capacitatea sistemului de a combate diferitele aspecte ale stilului de viață nesănătos (unul dintre ceilalți factori care explică în mare măsură rezultatele slabe în materie de sănătate din Lituania) și să se intensifice eforturile de pregătire a sectorului îngrijirii de lungă durată pentru a face față îmbătrânirii populației.

               (18)Înainte de pandemia de COVID-19, participarea pe piața forței de muncă era ridicată, iar rata șomajului, scăzută, dar această criză a creat noi probleme. Cu ajutorul finanțării din partea Uniunii, Lituania a pus în aplicare un program de lucru pe termen scurt pentru a atenua efectele pandemiei asupra ocupării forței de muncă și a introdus o serie de alte măsuri de reducere a efectelor negative asupra întreprinderilor și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă. Înainte de criză, sfera de acțiune a măsurilor de politici active în domeniul pieței forței de muncă era în scădere, iar participarea la programe de învățare destinate adulților, redusă. Cu toate acestea, pentru a ajuta șomerii să revină pe piața forței de muncă cât mai curând posibil, va fi nevoie să se extindă sfera de acțiune a măsurilor de politici active în domeniul pieței forței de muncă și să se prevadă măsuri suplimentare de recalificare a forței de muncă și de actualizare a competențelor acesteia. Este important să se consolideze capacitatea partenerilor sociali, astfel încât să se asigure implicarea în mod semnificativ și în timp util a acestora la elaborarea procesului de ieșire din criză și de redresare.

               (19)Deși s-au luat măsuri, încă înainte de criză, pentru a aborda riscul de sărăcie și de excluziune socială, de exemplu prin majorarea prestațiilor universale pentru copii și a pensiilor, sărăcia și inegalitatea veniturilor sunt în continuare printre cele mai ridicate din UE. Comparativ cu alte țări, Lituania are cheltuieli publice relativ reduse în domeniul protecției sociale, iar transferurile sociale nu au decât un impact redus în ceea ce privește reducerea sărăciei, impact considerat drept critic în tabloul de bord social. Sistemul fiscal și de prestații sociale se caracterizează printr-o progresivitate redusă și o capacitate de redistribuție limitată, ceea ce îngrădește capacitatea acestei țări de a finanța bunuri și servicii publice și de a combate sărăcia și inegalitatea veniturilor. Efectul negativ al pandemiei COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor gospodăriilor riscă să conducă la agravarea acestor probleme. Este posibil să fie necesare măsuri temporare, ca, de exemplu, revizuirea normelor de eligibilitate, a cuantumului și a duratei anumitor prestații, astfel încât să se evite înrăutățirea situației persoanelor celor mai afectate de pandemie. Plasa de siguranță socială ar trebui să fie extinsă pentru a sprijini toate categoriile populației, inclusiv lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, lucrătorii atipici și persoanele cele mai vulnerabile. Trebuie să se consolideze oferta în ceea ce privește principalele servicii sociale și locuințele sociale, pentru a veni în sprijinul celor care au nevoie de ajutor.

               (20)Lichiditățile acordate întreprinderilor de sectorul public sub formă de împrumuturi și garanții, cu accent pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), a fost primordial, dar intermediarii trebuie să distribuie întreprinderilor cu eficacitate și rapiditate sprijinul pentru asigurarea lichidității, iar condițiile de împrumut trebuie să țină seama de situația de criză. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMMurilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de un sprijin specific, de exemplu, prin achiziționarea de participații la capital de către sectorul public și sub formă de măsuri de stimulare a investițiilor fondurilor de capital de risc în aceste tipuri de întreprinderi. Ar trebui să se continue eforturile depuse pentru a reduce sarcinile normative și administrative inutile și a oferi servicii publice digitale eficiente cetățenilor și întreprinderilor.

               (21)Lituania ar trebui să se asigure că măsurile sale de promovare a redresării economice sunt orientate spre viitor și facilitează tranziția digitală și verde, care va necesita abordarea unei serii întregi de provocări. În ceea ce privește tranziția digitală, competențele din acest domeniu sunt sub media UE, iar IMM-urile semnalează dificultățile considerabile cu care se confruntă atunci când încearcă să ocupe posturile vacante din domeniul TIC. Instalarea rețelelor de fibră optică este peste media UE, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, iar acoperirea de bandă largă fixă și utilizarea acesteia sunt foarte scăzute și persistă diferențe mari între orașe și zonele rurale.

               (22)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În ceea ce privește tranziția ecologică, emisiile totale de gaze cu efect de seră ale Lituaniei rămân în mare măsură neschimbate din 2010. Lituania se află pe unul dintre ultimele locuri în Europa în ceea ce privește productivitatea resurselor, iar rata de utilizare circulară (secundară) a materialelor este cu mult sub media UE. În conformitate cu Planul național privind clima și energia al Lituaniei, îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor datorită eficienței energetice și soluțiilor bazate pe energia din surse regenerabile, împreună cu modernizarea sistemelor de încălzire și îmbunătățirea sustenabilității sectorului transporturilor ar contribui în mod semnificativ la decarbonizarea economiei. Investițiile publice și private direcționate în mod specific către soluționarea acestor probleme, alături de alte investiții cu un impact semnificativ asupra mediului și a sănătății, pot promova creșterea economică și reziliența și pot contribui la asigurarea unei redresări durabile în urma crizei. Investițiile care au fost deja planificate permit identificarea rapidă a proiectelor ce ar putea fi concentrate la începutul perioadei și ar putea contribui la redresarea economică, precum cele având drept obiect renovarea clădirilor și energia din surse regenerabile. Lucrările pregătitoare în vederea elaborării măsurilor de redresare pe termen mediu se pot baza pe planurile naționale ale statelor membre privind energia și clima, pe lista proiectelor de interes comun și pe planurile de dezvoltare a infrastructurii. În plus, proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică constituie principalele priorități de investiții ale Lituaniei, care vizează îmbunătățirea siguranței și a integrării sale în piața unică a UE. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Lituania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară. Lituania ar putea astfel să utilizeze acest fond în mod optim.

               (23)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

               (24)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Lituania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

               (25)Coordonarea strânsă între economiile din cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru asigurarea unei redresări rapide în urma impactului economic al COVID-19. Ar trebui ca Lituania, în calitate de stat membru a cărui monedă este euro – și ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului – să se asigure că politicile sale rămân conforme cu recomandările pentru zona euro și coordonate cu politicile celorlalte state membre din zona euro.

               (26)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Lituaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (27)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Lituania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.în conformitate cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să pună în aplicare politici bugetare menite să realizeze poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, sporind, în același timp, investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin mobilizarea unei finanțări adecvate, remedierea deficitului de forță de muncă din sectorul sănătății și eliminarea penuriilor de produse medicale esențiale. Să îmbunătățească accesibilitatea și calitatea serviciilor de sănătate.

               2.Să atenueze impactul crizei asupra ocupării forței de muncă. Să sporească finanțarea și să extindă domeniul de aplicare al măsurilor de politici active în domeniul pieței forței de muncă și de promovare a competențelor. Să asigure acoperirea și adecvarea plasei de siguranță socială și să îmbunătățească eficacitatea sistemului fiscal și de prestații sociale pentru a proteja populația împotriva sărăciei.

               3.Să acționeze pentru sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a sectoarelor orientate spre export. Să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să concentreze investițiile asupra tranziției ecologice și digitale, în special în ceea ce privește acoperirea de bandă largă fixă de foarte mare capacitate și utilizarea acesteia, asupra producției și utilizării de energie curată și eficientă, precum și asupra sistemelor de transport durabile. Să promoveze inovarea tehnologică în întreprinderile mici și mijlocii.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 514 final.

                     (4)

                        JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5) și Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2020
            COM(2020) 520 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat Strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Austria printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

               (2)Raportul de țară privind Austria pentru 2020
                  2
                a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019
                  3
               , măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori și progresele realizate de Austria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La data de 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare
                  4
                prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

               (4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

               (5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  5
               . Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca epidemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

               (6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

               (7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

               (8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante
                  6
                pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre vor putea beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Austria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

               (9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Austriei din cauza modelelor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism. Acest lucru implică riscul adâncirii disparităților regionale în Austria. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

               (10)La 14 aprilie 2020, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, iar la 30 aprilie 2020, Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

               (12)În actualizarea sa tehnică a Programului de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global de la un excedent de 0,7 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,0 % din PIB în 2020. Se estimează că în 2021 deficitul va scădea la 1,9 % din PIB. După o scădere la 70,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 81,4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

               (13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Austria a adoptat măsuri bugetare având ca scop creșterea capacității sistemului său de sănătate, menținerea sub control a pandemiei și acordarea de ajutor acelor cetățeni și sectoare care au fost cel mai grav afectate. Conform programelor de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,0 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de îngrijire medicală, acordarea de ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate și măsurile de șomaj tehnic. În plus, Austria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la oferirea unui sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi; în Programul de stabilitate pentru 2020 se estimează că aceste măsuri vor reprezenta 5,0 % din PIB. Măsurile includ amânarea plății impozitelor pe venitul persoanelor fizice și pe profit (2,6 % din PIB) și a plății garanțiilor pentru împrumuturi (2,4 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Austria sunt conforme cu orientările stabilite prin Comunicarea Comisiei privind un răspuns economic coordonat la pandemia de COVID-19. Punerea în aplicare deplină a măsurilor respective, urmată de o reorientare a politicilor fiscalbugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (14)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, soldul bugetului general al Austriei este estimat la -6,1 % din PIB în 2020 și la -1,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 78,8 % în 2020 și 75,8 % în 2021.

               (15)Având în vedere încălcarea planificată a pragului de deficit de 3 % din PIB de către Austria în 2020, Comisia a publicat, la 20 mai 2020, un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat. În general, analiza sugerează că criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, nu este îndeplinit.

               (16)Guvernul austriac a luat măsuri fără precedent pentru a controla răspândirea COVID-19. Acesta a introdus norme stricte privind carantina și distanțarea socială și a pus la dispoziția sistemului de sănătate fonduri substanțiale pentru achiziționarea de echipamente și materiale, precum și pentru consolidarea capacității laboratoarelor și a personalului. Asistența medicală primară a fost supusă unei presiuni excepționale din cauza unei creșteri fără precedent a nevoii în materie de consultații la distanță, consultații medicale și cereri de vizite la domiciliu. Izbucnirea rapidă a epidemiei de COVID-19 a afectat puternic economia Austriei. Măsurile naționale și internaționale de izolare împotriva virusului au afectat atât cererea, cât și oferta, ceea ce a dus la o încetinire generală a economiei. Prin urmare, se preconizează că PIB-ul se va contracta cu 5½ % în 2020, mai mult decât pe parcursul crizei economice și financiare din perioada 2008-2009. Având în vedere scăderea relativ rapidă a numărului de noi infectări, Austria a fost una dintre primele țări europene care au anunțat o relaxare a măsurilor de izolare începând cu jumătatea lunii aprilie. Pentru a evita daunele economice de lungă durată și a atenua impactul social și consecințele asupra ocupării forței de muncă ale crizei, guvernul a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri de sprijinire a economiei austriece (în prezent 43 de miliarde EUR, reprezentând aproximativ 10 % din PIB). Pachetul include un program de lucru pe termen scurt (Kurzarbeit), în care orele de lucru pot fi reduse cu până la 90 %, în medie, pentru o anumită perioadă de timp, iar angajatorilor li se rambursează 80 % până la 90 % din ultimul venit net al angajatului, în funcție de ultimul venit brut. Setul cuprinzător de măsuri pentru întreprinderi vizează prevenirea temporară a problemelor de lichiditate și oferă sprijin direct, în special întreprinderilor și industriilor aflate în dificultate, cu un accent deosebit pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Printre aceste măsuri se numără transferurile, sprijinul sub formă de lichidități prin împrumuturi, garanțiile, injecțiile de capital și amânarea plății impozitelor. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

               (17)Până în prezent, sistemul de sănătate austriac a făcut față cu succes pandemiei de COVID-19. Extinderea serviciilor de asistență medicală primară și ambulatorie, cu accent pe promovarea sănătății și a prevenirii bolilor, ar contribui la îmbunătățirea în continuare a sănătății populației. Eficiența din punctul de vedere al costurilor ar putea fi sporită prin realizarea unor achiziții publice mai eficace și prin punerea la dispoziție a unui număr mai mare de medicamente generice, menținându-se, în același timp, standarde de înaltă calitate. De asemenea, sistemul de îngrijire pe termen lung al Austriei se confruntă cu provocări structurale și fiscale, care, până în prezent, nu au fost abordate mai aprofundat. Sistemul oferă servicii de înaltă calitate, dar se confruntă cu provocări în materie de personal, care devin și mai perceptibile și mai evidente în contextul crizei actuale. Sectorul serviciilor de îngrijire pe termen lung se bazează în mare măsură pe lucrătorii din alte state membre, ceea ce evidențiază necesitatea de a asigura fluxul liber al lucrătorilor transfrontalieri. În plus, o remunerație adecvată ar contribui la creșterea atractivității meseriei de asistent(ă) medical(ă).

               (18)Politica fiscală joacă un rol important în sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor în timpul izolării și va fi esențială pentru stimularea redresării economice în perioada de după criză. Mixul de politici fiscale al Austriei se caracterizează printr-o presiune ridicată asupra forței de muncă, în timp ce potențialul de realizare de venituri din impozitele pe avere și din taxele de mediu rămâne în mare măsură neexploatat, iar impozitele pe consum ar putea deveni mai eficiente. Reformele fiscale ar putea contribui la reorientarea mixului de politici fiscale către surse care afectează mai puțin creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și ar putea oferi o bază solidă pentru redresare. În special, utilizarea într-o măsură insuficientă a taxelor pe alcool și tutun și a impozitelor pentru poluare și consumul de resurse implică neexploatarea efectelor de orientare și a potențialului de realizare de venituri. Nivelul inegal, dar în general scăzut, al impozitării energiei subminează eficiența și eficacitatea acesteia, ca instrument de politică, în stimularea unui consum benefic pentru mediu. În special, o impozitare coerentă a emisiilor de CO2 ar face ca sursele de energie ecologice să devină mai competitive și ar oferi o marjă de manevră bugetară pentru reducerea impozitelor cu un potențial perturbator mai mare. Aplicarea unor taxe mai ridicate pe energie, asociate emisiilor de CO2, ar contribui la internalizarea costurilor sociale ale poluării, ar determina consumatorii să se bazeze mai mult pe sursele regenerabile de energie și ar încuraja investitorii să investească în tehnologii ecologice. În cele din urmă, recurgerea într-o măsură mai mare la impozitele pe avere ar putea face ca sistemul fiscal să fie mai echitabil, în special având în vedere inegalitățile constant ridicate în ceea ce privește nivelul de bunăstare din Austria. În special, impozitele recurente pe proprietate și pe succesiune s-au dovedit a fi relativ favorabile creșterii și progresive și nu ar trebui să fie ignorate atunci când se urmărește generarea de venituri fiscale pentru consolidarea finanțelor publice.

               (19)Deși Austria a avut rezultate bune în ceea ce privește tabloul de bord social care sprijină Pilonul european al drepturilor sociale, lacunele în ceea ce privește acoperirea pot duce la o protecție insuficientă a veniturilor grupurilor vulnerabile în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 și pot necesita măsuri suplimentare. Cu toate că rata șomajului în rândul tinerilor crește, șomerii (inclusiv șomerii de lungă durată), lucrătorii care prestează muncă atipică și cetățenii născuți în altă țară sunt expuși în mod deosebit riscului de sărăcie. Politicile active în domeniul pieței forței de muncă ce oferă oportunități de învățare pe tot parcursul vieții și de actualizare a competențelor vor rămâne extrem de importante. Studenții defavorizați, inclusiv cursanții cu handicap, suferă mai ales în situațiile în care se impune învățarea la distanță. În timp ce aproximativ 10 % dintre elevii cu vârste de sub 15 ani nu au acces la un mediu de învățare virtual, pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, guvernul austriac a luat măsuri de atenuare, oferind calculatoare elevilor expuși riscurilor. Cu toate acestea, inegalitățile deja existente în ceea ce privește nivelul de educație, legate de mediul socioeconomic și de contextul de migrație, riscă să fie exacerbate. O strategie de redresare care îmbunătățește accesul la o educație și îngrijire timpurie incluzivă și de calitate, despre care s-a dovedit că reduc dezavantajele sociale, ar aduce beneficii socioeconomice pe termen mediu și lung și le-ar oferi femeilor oportunități care să le permită accesul deplin la piața forței de muncă. Rata globală a ocupării forței de muncă în rândul femeilor a fost ridicată înainte de criză, însă aproape jumătate dintre acestea lucrau cu fracțiune de normă (ca urmare a orarului redus al școlilor și al structurilor de îngrijire a copiilor), ceea ce a cauzat o importantă diferență neajustată de remunerare între femei și bărbați.

               (20)Eficacitatea măsurilor de sprijin luate în contextul pandemiei de COVID-19 pentru susținerea întreprinderilor aflate în dificultate, pentru menținerea mediului de afaceri și pentru evitarea cazurilor de insolvență depinde de punerea lor în aplicare rapidă și nebirocratică de către autoritățile publice și intermediari. Întreprinderile nou-înființate și cele în curs de extindere pot avea nevoie de sprijin specific, de exemplu prin achiziționarea de pachete de acțiuni de către anumite instituții publice și acordarea de stimulente pentru fondurile cu capital de risc, astfel încât acestea din urmă să investească mai mult în întreprinderile menționate. Scopul acestor măsuri este de a consolida întreprinderile care sunt vitale pentru redresare, dar și de a evita vânzările în regim de urgență ale unor întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic. Pe lângă sprijinul financiar, întreprinderile aflate în dificultate, în special cele mai mici, au nevoie de un mediu de afaceri favorabil. Sarcina administrativă și densitatea legislativă impun costuri pe care întreprinderile sunt și mai puțin în măsură să le suporte acum. Eforturile de a reduce sarcinile inutile și de a furniza servicii publice digitale eficiente reprezintă o modalitate eficace de a oferi întreprinderilor măsuri imediate și concrete, fără a împovăra contribuabilii. Cadrul în materie de insolvență ar trebui să fie orientat către prevenire, dar și către restructurarea rapidă și crearea condițiilor care să le permită întreprinderilor o „a doua șansă”. Rețelele de soluționare a litigiilor, cum ar fi SOLVIT, ajută întreprinderile în perioadele de perturbare a pieței unice și au nevoie de resurse adecvate.

               (21)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se continue proiectele mature de investiții publice și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Aceste investiții vor fi mai eficace atunci când se concentrează pe inovare, pe digitalizare și pe tranziția către o economie verde, astfel încât să sporească productivitatea și să asigure o competitivitate durabilă. Austria are una dintre cele mai ridicate intensități ale cercetării și dezvoltării (C&D) din Uniune, însă, în ceea ce privește rezultatele inovării, nu a ținut pasul cu liderii în materie de inovare. În condițiile în care, în prezent, multe bugete de cercetare ale întreprinderilor se află sub presiune, este cu atât mai important ca eforturile Austriei în materie de C&D să se traducă prin excelență științifică și inovare de vârf, să se mențină investițiile publice în cercetarea de bază și să se asigure finanțare prin capitaluri proprii pentru întreprinderile inovatoare în curs de extindere. Digitalizarea rămâne esențială pentru deschiderea economiei și pregătirea pentru „noua normalitate” după eliminarea măsurilor de izolare. Răspândirea redusă a tehnologiilor digitale și a modelelor de afaceri în rândul întreprinderilor mai mici reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității. Deși competențele digitale ale austriecilor sunt, în general, peste media UE, nu există suficienți absolvenți în domeniul informaticii pentru ocuparea tuturor posturilor vacante. Pentru realizarea unor niveluri mai ridicate ale comerțului electronic, ale muncii la distanță și ale guvernării electronice (de exemplu) va fi nevoie de mai multe investiții în infrastructură (inclusiv în tehnologia 5G și în conectivitatea în bandă largă în zonele rurale), în echipamente și în competențe.

               (22)Transformarea economiei Austriei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții publice și private semnificative, pe o perioadă de timp îndelungată. Planul național privind energia și clima al Austriei identifică provocări semnificative în atingerea obiectivului său pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul sistemului Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii. Îmbunătățirea productivității resurselor este un factor determinant pentru creșterea viitoare, reducând, în același timp, la minimum impactul asupra mediului. Reducerea emisiilor generate de transport este esențială pentru respectarea standardelor de calitate a aerului și îndeplinirea obiectivelor climatice. Concentrarea pe investițiile deja planificate și efectuarea unor noi investiții în scopul sprijinirii tranziției verzi vor contribui la crearea de noi locuri de muncă verzi și la relansarea economiei după ieșirea din situația de gestionare a crizei. Investițiile în ecoinovare ar stimula creșterea productivității, reducând, în același timp, amprenta ecologică a Austriei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea sprijini Austria în abordarea unora dintre provocările pe care le implică tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară. Aceasta ar permite Austriei să utilizeze fondul în mod optim.

               (23)În timp ce prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu spre lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

               (24)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Austria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

               (25)Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru obținerea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și ținând seama de orientările politice ale Eurogrupului, Austria ar trebui să se asigure că politicile sale rămân consecvente cu recomandările pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre din zona euro.

               (26)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (27)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.în conformitate cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a aborda în mod eficace pandemia, pentru a susține economia și pentru a sprijini redresarea ulterioară. Atunci când condițiile economice permit acest lucru, să urmărească politici fiscal-bugetare menite să asigure poziții bugetare pe termen mediu prudente și să asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând, în același timp, investițiile. Să îmbunătățească reziliența sistemului de sănătate prin consolidarea sănătății publice și a asistenței medicale primare.

               2.Să asigure accesul egal la educație și un nivel mai mare de învățare digitală.

               3.Să asigure o punere în aplicare eficace a măsurilor privind lichiditatea și a măsurilor de sprijin, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, și să reducă sarcina administrativă și de reglementare. Să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția ecologică și digitală, în special către inovare, transportul durabil, infrastructura de servicii digitale și producția și utilizarea energiei în mod nepoluant și eficient.

               4.Să confere mixului de politici fiscale mai multă eficacitate, astfel încât acesta să fie mai favorabil creșterii durabile și incluzive.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 519 final.

                     (3)

                        JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5) și Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2020
            COM(2020) 521 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat Strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară pentru 2020 privind Polonia
                  2
                a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019
                  3
               , măsurile luate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Polonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare
                  4
                prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

               (4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

               (5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  5
               . Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca epidemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

               (6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

               (7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

               (8)Cele două organe legislative ale Uniunii au modificat deja cadrele legislative relevante
                  6
                pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre vor putea beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Polonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

               (9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale țării din cauza specializării diferite a acestora. Există astfel riscul ca, în Polonia, disparitățile teritoriale să se accentueze pe fondul crizei. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

               (10)La 29 aprilie 2020, Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și, la 30 aprilie 2020, Programul de convergență pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)În prezent, Polonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere.

               (12)La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Poloniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  7
                nu va depăși 4,2 % în 2019, ceea ce ar corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. În evaluarea sa generală, Comisia constată că atât în 2019, cât și în anii 2018 și 2019 luați împreună, a existat o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea în cazul Poloniei a unor măsuri suplimentare în contextul procedurii privind abaterile semnificative.

               (13)În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul previzionează o deteriorare a soldului global de la un deficit de 0,7 % din PIB în 2019 la u deficit de 8,4 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 46,0 % din PIB în 2019, ponderea datoriei publice în PIB va crește, conform estimărilor, la 55,2 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine ca urmare a pandemiei de COVID-19.

               (14)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Polonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Potrivit Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 3,2 % din PIB și includ indemnizații pentru lucrătorii care desfășoară activități independente și pentru angajații cu contracte de muncă atipice, scutiri de plata contribuțiilor sociale acordate întreprinderilor (urmând ca acestea să fie plătite de stat) și subvenții pentru salarii în cazul anumitor întreprinderi. În plus, Polonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor, cum ar fi acordarea de garanții pentru împrumuturile întreprinderilor. Impactul bugetar al măsurilor bugetare prevăzute în Programul de convergență diferă de cel din previziunile Comisiei în principal din cauza modului în care sunt înregistrate împrumuturile acordate întreprinderilor. Potrivit declarațiilor autorităților, previziunile Comisiei se bazează pe ipoteza că împrumuturile care reprezintă aproximativ 2¾ puncte procentuale din PIB vor fi convertite în subvenții și, prin urmare, vor fi înregistrate drept cheltuieli în 2020. În general, măsurile adoptate de Polonia sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID‑19. Implementarea integrală a acestor măsuri, urmată, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, de reorientarea politicilor bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (15)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Poloniei va fi de -9,5 % din PIB în 2020 și de -3,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și 2021.

               (16)La 20 mai 2020, Comisia a publicat un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, în contextul în care, conform estimărilor, este probabil ca Polonia să nu poată respecta, în 2020, pragul de deficit de 3 % din PIB. În ansamblu, analiza sugerează că nu va putea fi îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997.

               (17)Izbucnirea pandemiei de COVID-19 a creat o nouă situație socială și economică în Polonia. Pentru prima dată în ultimele aproape trei decenii, se previzionează intrarea țării în recesiune în cursul anului 2020. Potrivit datelor furnizate de guvern, impactul pandemiei asupra sănătății populației a fost relativ scăzut, inclusiv datorită adoptării timpurii a unor măsuri fără precedent, cum ar fi carantina strictă și distanțarea socială. Până în prezent, consecințele negative s-au resimțit cel mai mult în sectorul serviciilor (inclusiv în sectorul transporturilor, al comerțului cu amănuntul și al comerțului cu ridicata, precum și al activităților recreative), dar și în sectorul de producție, ca urmare a întreruperilor lanțurilor de aprovizionare. Pentru a compensa impactul economic al restricțiilor impuse, guvernul a lansat un set de măsuri reprezentând aproximativ 9 % din PIB-ul Poloniei (atât măsuri de sporire a deficitului, cât și măsuri privind lichiditățile), care includ acordarea de finanțare din partea Uniunii. Aceste măsuri sunt, de asemenea, sprijinite de măsurile de furnizare de lichidități adoptate de Banca Națională a Poloniei. Sprijinul guvernului se concentrează pe stabilizarea pe termen scurt a economiei prin sprijinirea veniturilor angajaților, pe furnizarea de finanțare pentru întreprinderile care se confruntă cu scăderi ale veniturilor, pe consolidarea rezilienței și a reactivității sectorului sănătății și pe consolidarea sistemului financiar. Acest sprijin include, de asemenea, un program de investiții menit să susțină redresarea economică pe termen mediu. Există o presiune ridicată din partea populației de a se lua măsuri de răspuns robuste, de exemplu prin acordarea de scutiri de la plata contribuțiilor de asigurări sociale, de beneficii pentru angajații din întreprinderile care își suspendă activitatea și facilitarea accesului la împrumuturi pentru microîntreprinderi. Se preconizează că pandemia de COVID-19 va contribui la scăderea PIB-ului cu 4,3 % în 2020, urmată de o redresare de 4,1 % în 2021.

               (18)Pandemia de COVID-19 a impus adoptarea unor măsuri fără precedent în sistemul de sănătate. S-au efectuat cheltuieli considerabile, de exemplu pentru achiziționarea de echipamente și materiale pentru sectorul sănătății, pentru sporirea capacității spitalelor și a laboratoarelor, precum și pentru consolidarea efectivelor de personal. Trebuie alocate resurse suplimentare inclusiv pentru a compensa faptul că alte servicii medicale și investiții au fost amânate sau redirecționate. Înainte de izbucnirea epidemiei de COVID-19, cheltuielile publice pentru sistemul de sănătate reprezentau 4,8 % din PIB, sub media UE de 7 % din PIB în 2018. Împreună cu alocarea suboptimală a fondurilor, acest lucru împiedică funcționarea optimă a sistemului de sănătate și accesul la acesta. În 2018, procentul cetățenilor polonezi care declarau că nevoile lor în materie de consultații medicale nu au fost satisfăcute de sistemul medical era de 4,2 %, mult mai mare decât procentul de 2 % înregistrat la nivelul Uniunii. Numărul medicilor și al asistenților medicali în raport cu populația este în continuare printre cele mai scăzute din Uniune, iar forța de muncă din domeniul sănătății este repartizată inegal la nivelul țării. Sănătatea publică, e-sănătatea și asistența medicală primară, care sunt esențiale pentru îmbunătățirea componentei de prevenție și de acces la serviciile medicale și pentru a sprijini reziliența sistemului în fața provocărilor viitoare, rămân insuficient dezvoltate. Pandemia a avut un impact asupra centrelor de îngrijire pe termen lung, multe dintre persoanele rezidente în aceste centre fiind expuse unui grad ridicat de risc.

               (19)Pandemia de COVID-19 va avea un impact semnificativ asupra pieței forței de muncă, inversând tendința de scădere a ratei șomajului constatată în ultimii ani. Se estimează că rata șomajului va urca de la 3,3 % în 2019 la aproximativ 7,5 % în 2020 și își va reveni ușor la 5,3 % în 2021. Acest impact pe termen scurt riscă să devină mai structural pe termen mediu, în special pentru grupurile vulnerabile. Schemele temporare de șomaj tehnic ar putea fi un instrument eficace de protecție a locurilor de muncă, existând suficiente stimulente pentru adoptarea lor de către întreprinderi. În același timp, în ciuda evoluțiilor favorabile constatate anterior crizei declanșate de pandemia de COVID-19, participarea pe piața forței de muncă a anumitor grupuri, în special a femeilor, a persoanelor slab calificate, a persoanelor în vârstă și a celor cu handicap și a îngrijitorilor acestora, a rămas scăzută. Migrația din țările din afara UE a contribuit la atenuarea penuriei de forță de muncă, însă asigurarea unui aflux continuu de lucrători migranți poate fi dificilă din cauza restricțiilor la trecerea frontierei. Îmbunătățirea modalităților flexibile de lucru, inclusiv a programelor de lucru la distanță și a programelor de lucru flexibile, în special în cazul persoanelor cu contracte de muncă pe perioadă nedeterminată, poate, în acest context, să contribuie la contracararea efectelor crizei și, totodată, la sprijinirea grupurilor cu rate de activitate mai scăzute în a-și găsi un loc de muncă permanent. În acest fel s-ar îmbunătăți, de asemenea, reziliența pieței forței de muncă în fața crizelor viitoare.

               (20)Pentru a atenua impactul social al pandemiei de COVID-19, pentru a susține coeziunea socială și a sprijini redresarea economică, trebuie să existe plase de siguranță socială robuste. În ultimii ani, Polonia a lansat un amplu program de transferuri sociale, inclusiv o alocație universală pentru copii și o indemnizație forfetară suplimentară care ar urma să fie plătită în fiecare an pensionarilor, reprezentând împreună aproape 2,5 % din PIB pe an. Pentru a beneficia de aceste măsuri, nu trebuie îndeplinite condiții referitoare la mijloacele de trai, ceea ce lasă, astfel, posibilitatea unei mai bune direcționări a resurselor la nevoie. În același timp, gradul de acoperire al prestațiilor sociale este scăzut în cazul persoanelor cu cele mai scăzute venituri. Cea mai mare creștere a sărăciei extreme, conform sondajului din 2019 privind bugetele gospodăriilor, a fost observată în rândul persoanelor sau al familiilor care trăiesc din alocații (altele decât pensiile și pensiile de invaliditate), ceea ce scoate în evidență deficiențele sistemului de securitate socială. În plus, nu toate tipurile de contracte de muncă oferă acces la protecție socială, de exemplu la prestații de șomaj, de maternitate, de boală și de invaliditate adecvate. Din cauza acestui lucru, unii lucrători afectați de măsurile de urgență pot fi mai vulnerabili și mai expuși riscului de sărăcie. În plus, nivelul prestațiilor de venit minim este sub media Uniunii.

               (21)Întreruperea bruscă a cursurilor la toate nivelurile de învățământ a pus sistemul de învățământ într-o situație dificilă din punctul de vedere al asigurării serviciilor de învățământ la distanță. Pentru a împiedica accentuarea inegalităților, este esențial să se garanteze faptul că toți elevii și studenții, în special cei care provin din medii defavorizate, pot avea acces la învățământul la distanță. În 2018, elevii din aproximativ 330 000 de gospodării nu aveau acces la un calculator cu acces la internet. Un număr semnificativ de cadre didactice nu au competențele necesare pentru a ține cursuri digitale. În același timp, mulți părinți au dificultăți mari în a sprijini învățarea digitală și la domiciliu a copiilor lor. Continuarea măsurilor care vizează dotarea școlilor și a cadrelor didactice cu infrastructura digitală necesară și cu materiale didactice online ar remedia unele dintre aceste probleme și ar asigura calitatea actului de învățământ. Criza declanșată de pandemia de COVID-19 evidențiază provocarea structurală globală pe care o reprezintă dobândirea competențelor digitale, în condițiile în care aproape jumătate din populația adultă nu are competențe digitale de bază, iar participarea globală a adulților la programele de învățare este semnificativ mai mică decât media Uniunii. Reformele recente ale învățământului și formării profesionale nu au convins un număr suficient de angajatori să participe la astfel de programe, iar posibilitățile de formare la locul de muncă continuă să fie insuficient valorificate. Penuria de cadre didactice care se profilează subliniază necesitatea sporirii atractivității profesiei de cadru didactic.

               (22)Epidemia de COVID-19 a avut un impact negativ puternic asupra condițiilor de funcționare ale întreprinderilor, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMMuri) și ale microîntreprinderilor. Oferirea de opțiuni de lucru la distanță este problematică și numai o zecime din întreprinderile poloneze sunt digitalizate suficient pentru a se putea adapta rapid la noile condiții. Unul dintre principalele obstacole în calea digitalizării IMM-urilor este nivelul scăzut de alfabetizare digitală al celor care dețin, conduc sau lucrează în întreprinderi. Utilizarea tehnologiilor digitale în administrația publică este esențială pentru furnizarea de servicii guvernamentale, precum și pentru coordonarea măsurilor necesare pentru a monitoriza și a gestiona criza. În plus, existența unor servicii publice digitale eficiente ar reduce sarcina administrativă și de reglementare inutilă, ceea ce poate fi crucial în faza de redresare.

               (23)Pentru a atenua impactul crizei, guvernul polonez oferă sprijin substanțial sub formă de lichidități prin garanții, împrumuturi și granturi acordate sub rezerva anumitor condiții pentru întreprinderile afectate, mai ales pentru IMM-uri și microîntreprinderi. Măsurile guvernamentale sunt sprijinite de Banca Națională a Poloniei, inclusiv prin programul de achiziționare de obligațiuni de trezorerie pe piața secundară și prin reduceri considerabile ale ratei dobânzilor. Aplicarea eficace și rapidă a acestor măsuri și transmisia eficace a politicii monetare de către intermediari sunt aspecte esențiale, în măsură să ajute sectorul afacerilor să își continue activitatea și să faciliteze redresarea. În procesul de definire și implementare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar și să se monitorizeze stabilitatea sistemului financiar. Posibilitatea de a amâna plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și de a accelera plățile contractuale de către autoritățile publice contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea fluxurilor de numerar ale întreprinderilor afectate.

               (24)Pentru a sprijini redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Economia Poloniei generează emisii importante de dioxid de carbon, iar calitatea aerului este printre cele mai scăzute din Uniune, ceea ce reprezintă o preocupare majoră din punctul de vedere al mediului și al sănătății. Este, prin urmare, esențial să se planifice și să se adopte măsuri ambițioase care să asigure tranziția în timp util către o energie curată, în conformitate cu Pactul verde european și cu Planul național privind energia și clima. Cu toate că nivelul de implementare în teritoriu a rețelelor de fibră optică este peste media UE și s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește utilizarea rețelelor mobile ultrarapide și mobile în bandă largă în anii trecuți, Polonia este încă departe de a-și îndeplini obiectivele asumate în materie de conectivitate. Redresarea ar putea fi susținută și mai mult prin investiții semnificative în infrastructura de transport durabilă, astfel încât să se asigure o mai bună conectivitate între zonele periferice și centrele de activitate economică. Polonia se va baza tot mai mult pe știință și inovare pentru a asigura creșterea economică durabilă pe termen lung și competitivitatea. Cheltuielile generale pentru cercetare și dezvoltare în raport cu PIB-ul rămân sub media UE și, în ciuda progreselor vizibile înregistrate la nivelul numeroaselor componente ale mixului de politici din ecosistemul de inovare al țării, cooperarea dintre mediul științific și cel antreprenorial rămâne un obstacol esențial în calea consolidării inovării în Polonia. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Polonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară
                  8
               . Acest lucru i-ar permite Poloniei să utilizeze acest fond în mod optim.

               (25)Un mediu de afaceri stabil și previzibil și un climat investițional favorabil joacă un rol important în redresarea economică a țării după pandemie. Independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt componente esențiale din acest punct de vedere. Securitatea juridică, inclusiv accesul la instanțe judecătorești independente, și încrederea în calitatea și previzibilitatea politicilor și a instituțiilor cu rol de reglementare sunt, de asemenea, factori esențiali pentru funcționarea pieței unice și pentru protejarea poziției Poloniei în cadrul lanțurilor de aprovizionare europene după pandemie. În plus față de preocupările mai vechi legate de respectarea statului de drept în Polonia semnalate de Comisie, dintre care o parte au fost deja abordate în hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, evoluțiile recente ridică noi semne de întrebare și pun în pericol funcționarea ordinii juridice a Poloniei și a Uniunii.

               (26)Un mediu legislativ solid și stabil este baza necesară pentru susținerea creșterii economice și a investițiilor private. Lipsa unor consultări adecvate cu populația și cu partenerii sociali are efecte negative asupra stabilității și robusteții mediului de afaceri, precum și asupra calității legislației. Consultările publice au devenit obligatorii pentru proiectele de legi propuse de Consiliul de Miniștri, însă acestea fie nu se realizează, fie nu sunt obligatorii pentru propunerile care recurg la căi alternative, cum ar fi înaintarea propunerii de către parlamentari. Această inconsecvență afectează și mai mult calitatea legislației rezultate. În plus, calitatea dialogului social s-a deteriorat în ultimii ani, în special din cauza absenței consultărilor sau a caracterului sumar al acestora în procesul de elaborare a politicilor. Rezervarea unui timp suficient pentru consultări, îmbunătățirea integrării în procesul legislativ a opiniilor exprimate de părțile interesate cu privire la legislație și la documentele de politică și reducerea la minimum a numărului de legi care nu sunt supuse consultărilor ar consolida implicarea partenerilor sociali și ar contribui la îmbunătățirea calității legiferării. Consiliul pentru dialog social constituie un cadru instituțional pentru dialogul social tripartit. Cu toate acestea, dispozițiile legale adoptate în aprilie 2020 slăbesc autonomia partenerilor sociali în cadrul Consiliului dialogului social și riscă să agraveze și mai mult eficacitatea dialogului social din țară.

               (27)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

               (28)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea aplicării depline a recomandărilor de mai jos, Polonia va contribui la realizarea de progrese în direcția îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

               (29)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Poloniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu doar de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea lor cu normele și cu orientările Uniunii, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii pentru deciziile naționale viitoare.

               (30)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  9
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În conformitate cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a contracara în mod eficace efectele pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare care să asigure poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând, în același timp, investițiile. Să îmbunătățească reziliența, accesibilitatea și eficacitatea sistemului de sănătate, inclusiv prin furnizarea de resurse suficiente și prin accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate.

               2.Să atenueze impactul crizei asupra ocupării forței de muncă, în special prin promovarea modalităților de lucru flexibile și a șomajului tehnic. Să direcționeze mai bine prestațiile sociale și să asigure accesul persoanelor care au nevoie de ajutor la acestea. Să îmbunătățească dobândirea competențelor digitale. Să promoveze în continuare transformarea digitală a întreprinderilor și a administrației publice.

               3.Să continue eforturile de asigurare a accesului la finanțare și la lichidități pentru întreprinderi. Să acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile în favoarea tranziției ecologice și digitale, în special asupra infrastructurii digitale, a producerii și utilizării nepoluante și eficiente a energiei și a transportului durabil, contribuind la decarbonizarea treptată a economiei, inclusiv în regiunile carbonifere.

               4.Să consolideze climatul investițional, în special prin garantarea independenței sistemului judiciar. Să organizeze consultări publice eficiente și să vegheze la implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 520 final.

                     (3)

                        JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5) și Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

                     (7)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din veniturile provenite din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (8)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 520 final.

                     (9)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.