               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 258 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2014 și a emis un aviz privind Programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013
                  5
               , Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Irlandei pentru 2015
                  6
               .

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  7
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  8
               , în care a identificat Irlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Irlanda pentru 2015
                  9
               , în care a evaluat progresele realizate de Irlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Irlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită măsuri de politică decisive și monitorizare specifică. În special, Irlanda a finalizat programul de asistență financiară UE-FMI în 2013, iar în prezent face obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului și al supravegherii în cadrul semestrului european. În pofida unei îmbunătățiri semnificative a situației economice, anumite riscuri necesită în continuare o atenție deosebită: nivelurile ridicate de îndatorare a sectorului public și privat, provocările care persistă în sectorul financiar, în special cele legate de rentabilitatea băncilor, precum și ajustarea pieței muncii, care se confruntă cu un șomaj structural ridicat.

               (7)La 29 aprilie 2015, Irlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015, iar la 30 aprilie 2015 Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Irlanda face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului de stabilitate pentru 2015, guvernul intenționează să corecteze deficitul excesiv până în 2015, în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu. În continuare, prevede atingerea obiectivului pe termen mediu - un buget echilibrat în termeni structurali - până în 2019. Guvernul își propune să reducă deficitul global la 2,3 % din PIB în 2015 și să îl transforme într-un excedent de 0,7 % din PIB în 2019. În Programul de stabilitate se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, de la 109,7 % în 2014 la 105,0 % din PIB în 2015, iar apoi, progresiv, la 89,4 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este favorabil în 2015 și plauzibil în 2016. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se așteaptă corectarea la timp și în mod durabil a deficitului excesiv până în 2015. Efortul bugetar pentru perioada 20112015 este considerat a fi sub nivelul recomandat, însă volumul măsurilor discreționare adoptate în cadrul programului și ulterior este în conformitate cu cerințele. Presupunând că deficitul excesiv va fi corectat la timp și în mod durabil, astfel cum a fost planificat, Irlanda va face obiectul componentei preventive a pactului începând cu 2016. Măsurile menite să sprijine atingerea țintelor de deficit planificate și realizarea de progrese pentru atingerea obiectivului pe termen mediu după 2016 nu au fost detaliate într-o măsură suficientă. Prin urmare, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, pare să existe riscul unei abateri semnificative de la ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016, an în care vor fi necesare măsuri structurale suplimentare. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Irlanda să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)Reformele fiscale au contribuit la ajustarea bugetară, însă sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește reducerea denaturărilor, îmbunătățirea eficienței sistemului fiscal și consolidarea caracterului favorabil creșterii și protecției mediului al acestuia. Impozitul pe proprietate a fost transformat într-un impozit recurent, însă baza de impozitare continuă să fie relativ restrânsă deoarece anumite proprietăți nerezidențiale rămân în afara sferei de aplicare a impozitului. Impozitarea veniturilor salariale nu este suficient de simplă, din cauza complexității contribuțiilor de asigurări sociale. Bazele de impozitare pentru impozitele pe consum și taxele de mediu sunt limitate prin aplicarea de rate reduse și de exceptări. Cotele zero sau reduse ale taxei pe valoarea adăugată determină o eficiență a TVA-ului inferioară față de media UE; de asemenea, nu pare să existe o evaluare sistematică a acestor cheltuieli fiscale. Se pot face mai multe pentru a îmbunătăți eficacitatea instrumentelor fiscale în materie de mediu și pentru a elimina subvențiile care au efecte negative asupra mediului. Schimbările recente aduse normelor privind domiciliul fiscal sunt binevenite, deși efectele acestora vor putea fi evaluate, probabil, numai în timp. În ultimii ani s-au realizat reforme importante ale cadrului bugetar. Se preconizează că noile norme și proceduri, în special cadrul de cheltuieli pe termen mediu, vor oferi asigurări împotriva unei politici bugetare prociclice, fiind esențiale pentru sustenabilitatea finanțelor publice. Cu toate acestea, normele în vigoare conferă guvernului o putere discreționară considerabilă de a modifica plafoanele de cheltuieli dincolo de obligațiile contingente predefinite, ceea ce afectează planurile bugetare pe termen mediu.

               (10)Cheltuielile publice pentru sănătate sunt relativ ridicate, deși, conform indicatorilor, starea de sănătate a populației nu este în general mai bună decât în restul UE. Eficiența a crescut în cursul ultimilor ani. Cu toate acestea, sistemul de sănătate are nevoie de reforme structurale mai profunde, astfel încât să facă față creșterii așteptate a costurilor și să asigure în continuare rezultate bune în domeniul sănătății, chiar și în contextul îmbătrânirii populației. Pe termen mediu, Irlanda își propune să introducă un sistem de asigurări de sănătate universal, pe un singur nivel, iar în prezent pune în aplicare o serie de reforme în cadrul Strategiei „Future Health” (Sănătatea în viitor). Introducerea asigurării de sănătate universale se realizează prin etape intermediare care vizează abordarea unora dintre provocările urgente și îmbunătățirea raportului cost-eficacitate. Introducerea eficace a instrumentelor de e-sănătate, a finanțării pe baza activității și a unor practici de prescriere optimizate are un potențial important de a îmbunătăți raportul cost-eficacitate. În același timp, continuă să existe posibilități de reducere a cheltuielilor publice pentru produse farmaceutice, în special pentru medicamentele brevetate, cheltuieli care sunt cu mult peste media UE.

               (11)În Irlanda, ponderea persoanelor care locuiesc în gospodării „cu o intensitate scăzută a muncii” este printre cele mai ridicate din UE. Acest lucru generează probleme sociale grave și accentuează riscul sărăciei în rândul copiilor. Întrucât intensitatea scăzută a muncii este deosebit de acută în gospodăriile monoparentale, ponderea copiilor care trăiesc în gospodării cu intensitate scăzută a muncii este de aproape trei ori mai mare decât media UE. S-au realizat unele progrese în ceea ce privește combaterea anumitor categorii de capcane ale inactivității prin modificarea modului de funcționare a unor ajutoare sociale. Cu toate acestea, accesul la servicii de îngrijire a copiilor cu program prelungit rămâne limitat și costisitor, reprezentând un obstacol pentru participarea pe piața muncii a femeilor și a părinților singuri.

               (12)Ca urmare a consolidării conjuncturii macroeconomice, situația generală a IMMurilor s-a îmbunătățit, însă există foarte multe contraste în ceea ce privește situația financiară a acestora; o parte relativ restrânsă din IMM-uri continuă să se confrunte cu probleme moștenite din trecut, aceste întreprinderi fiind cele în care se concentrează necesitățile de reducere suplimentară a gradului de îndatorare din sector. De asemenea, cererea de credite dă semne de redresare. IMM-urile continuă să depindă puternic de finanțarea oferită de bănci pentru investiții, iar sursele nebancare de finanțare sunt relativ subdezvoltate. Pe măsură ce redresarea va câștiga teren și cererea internă se va restabili, oferta va fi probabil marcată de constrângeri și mai mari, în cazul în care canalele creditului nu vor fi restabilite în mod adecvat și sursele de finanțare nu vor fi diversificate, ceea ce este crucial pentru perspectivele de creștere economică. Au fost luate inițiative de politică semnificative pentru a sprijini accesul IMM-urilor la finanțare și pentru a oferi noi produse de finanțare pe termen mai lung. Acestea includ, printre altele, înființarea Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI) și a Ireland Strategic Investment Fund (ISIF). Cu toate acestea, până în prezent utilizarea acestor scheme a fost scăzută, iar eficacitatea și impactul SBCI și ISIF vor putea fi evaluate numai prin prisma experienței.

               (13)Irlanda a făcut progrese importante în ceea ce privește restructurarea, reducerea și recapitalizarea băncilor sale naționale. Profilurile de finanțare ale băncilor au revenit la normal, iar rentabilitatea continuă să se îmbunătățească. Cu toate acestea, problemele moștenite din trecut rămân critice. Reducerea nivelului ridicat al creditelor neperformante este lentă și continuă să afecteze capacitatea băncilor de a susține redresarea economică. În primul trimestru din 2014, creditele neperformante au reprezentat 23,2 % din creditele totale acordate de principalele trei bănci naționale, aceasta fiind una dintre cele mai ridicate rate din UE. Deși băncile continuă să își îndeplinească obiectivele privind soluționarea creditelor ipotecare restante, restanțele cu cea mai lungă durată (peste 720 de zile) continuă să se acumuleze, ajungând la 9,8 % din soldurile totale ale creditelor în ultimul trimestru din 2014. Se fac progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a unor soluții de restructurare sustenabile; în aprilie, Banca Centrală a Irlandei a cerut băncilor ca până la sfârșitul anului 2015 să dispună de soluții pentru marea majoritate a debitorilor. Cu toate acestea, băncile se bazează puternic pe tehnici standard de autolimitare care implică reeșalonarea plății principalului sau a dobânzilor, mai degrabă decât reducerea ambelor. De asemenea, băncile continuă să utilizeze în mare măsură procedurile judiciare ca modalitate de a-i convinge pe clienții cu restanțe să plătească. Introducerea planificată a unui registru central al creditelor a avansat încet, deși aceasta este esențială pentru îmbunătățirea supravegherii, a subscrierii de credite și a gestionării riscurilor.

               (14)Situația pieței muncii s-a îmbunătățit din 2013, cu o redresare a creării de locuri de muncă în sectorul privat și o reducere constantă a șomajului. Cu toate acestea, rata șomajului este în continuare ridicată, iar șomajul de lungă durată rămâne o preocupare majoră. Există riscul ca în anumite sectoare șomajul ciclic să devină structural, având în vedere neconcordanțele de competențe care au apărut în contextul reechilibrării economiei. Șomajul în rândul tinerilor continuă să fie mult mai ridicat decât în perioada dinaintea crizei. Reformele de activare a forței de muncă au avansat considerabil în ultimii ani, însă persistă anumite preocupări legate de eficacitatea actualelor politici de activare și programe de formare, precum și de capacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă de a asigura un răspuns la scara necesară. Inițiativa JobPath, lansată recent, reprezintă o evoluție pozitivă, a cărei eficacitate va trebui testată. În trecut, sistemul de educație și formare continuă nu a reușit să ofere competențele necesare ca urmare a reechilibrării economiei, iar reformele în acest domeniu au început abia recent.

               (15)Costurile serviciilor juridice rămân ridicate, fiind în continuare necesară ajustarea lor în vederea alinierii la costurile altor servicii profesionale. Această ajustare este importantă, întrucât serviciile juridice sunt utilizate în toate sectoarele economiei, iar costul lor are o incidență asupra competitivității Irlandei. Autoritățile s-au angajat să reformeze cadrul de reglementare a serviciilor juridice în vederea sporirii concurenței și a reducerii costurilor, acesta reprezentând un proiect de lungă durată. Cu toate acestea, Actul de reglementare a serviciilor juridice, publicat în 2011, nu a fost încă adoptat. În plus, o reducere reală a costurilor poate fi obținută numai cu condiția ca dispozițiile cadrului de reglementare planificat referitoare la favorizarea concurenței și reducerea costurilor să fie menținute și incluse în reglementările ce vor fi adoptate de Autoritatea de Reglementare a Serviciilor Juridice, care urmează a fi înființată. Prin urmare, Comisia va continua să monitorizeze în cadrul semestrului european progresele din acest domeniu.

               (16)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Irlandei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Irlandei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Irlanda, ci și de conformitatea cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

               (17)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Irlandei, iar avizul
                  10
                său se reflectă îndeosebi în recomandările 1 și 2 de mai jos.

               (18)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării sus-menționate, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 4 de mai jos.

               (19)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Irlanda ar trebui să asigure, de asemenea, punerea în aplicare integrală și în timp util a acestor recomandări,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Irlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv în 2015. Să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016. Să utilizeze veniturile excepționale determinate de condițiile economice și financiare peste așteptări pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei. Să limiteze competențele discreționare de modificare a plafoanelor de cheltuieli dincolo de obligațiile contingente predefinite. Să extindă baza de impozitare și să revizuiască cheltuielile fiscale, inclusiv în ceea ce privește taxa pe valoarea adăugată.

               2.Să ia măsuri pentru a îmbunătăți raportul cost-eficacitate în sectorul sănătății, inclusiv prin reducerea cheltuielilor pentru medicamente brevetate, și să introducă treptat practici de prescriere adecvate. Să introducă finanțarea pe baza activității în întregul sistem de sănătate.

               3.Să ia măsuri pentru a spori intensitatea muncii la nivelul gospodăriilor și pentru a contracara riscul de sărăcie în rândul copiilor, prin retragerea treptată a prestațiilor și a plăților suplimentare pentru persoanele care reîncep să muncească, precum și prin ameliorarea accesului la servicii de îngrijire a copiilor abordabile ca preț și cu program prelungit.

               4.Să finalizeze, până la sfârșitul anului 2015, soluții de restructurare durabilă a marii majorități a creditelor ipotecare restante și să consolideze măsurile de monitorizare de către Banca Centrală a Irlandei. Să se asigure că soluțiile de restructurare a creditelor acordate IMM-urilor aflate în dificultate și a creditelor imobiliare comerciale reziduale sunt sustenabile, prin evaluarea în continuare a performanței băncilor în raport cu propriile ținte. Să ia măsurile necesare pentru a se asigura că registrul central al creditelor devine operațional până în 2016.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 514 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La data de 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               ; raportul nu a inclus Lituania printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  6
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Lituania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării pentru zona euro, care se reflectă în recomandarea 2 de mai jos.

               (3)Raportul de țară pe 2017 privind Lituania
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la data de 12 iulie 2016, măsurile luate ca urmare a recomandărilor adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 27 aprilie 2017, Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, iar la 28 aprilie 2017 - Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  8
               , dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască și să modifice programele relevante aferente fondurilor ESI. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la punerea în aplicare a acestor norme
                  9
               .

               (6)În prezent, Lituania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2017, guvernul își propune o îmbunătățire a soldului global de la un deficit de 0,4 % din PIB în 2017 la un excedent de 1,3 % din PIB în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu - un deficit structural de 1 % din PIB - va fi îndeplinit cu o anumită marjă pe întreaga perioadă de programare. Traiectoria de ajustare permisă cuprinde reforma sistemului de pensii începând cu 2016. În 2017, aceasta reflectă reforme structurale suplimentare majore ale pieței muncii și ale sistemului de pensii. În conformitate cu Programul de stabilitate, se așteaptă ca ponderea datoriei publice în PIB să scadă de la 40,2 % din PIB în 2016 la 33,8 % din PIB în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. În același timp, măsurile necesare pentru a sprijini țintele de excedent planificate în perioada de după 2017 nu au fost suficient detaliate.

               (7)În Programul său de stabilitate pe 2017, Lituania a solicitat permisiunea de a beneficia de abaterea temporară de 0,5 % din PIB prevăzută în cadrul componentei preventive, în temeiul „Poziției de consens privind flexibilitatea în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere” aprobată de Consiliul ECOFIN în februarie 2016, în vederea punerii în aplicare prevăzute a unor reforme structurale majore, cu un impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În speță, acest lucru privește creșterea sustenabilității sistemului de pensii prin consolidarea indexării și printr-o creștere treptată a perioadei de cotizare la sistemul de pensii. Cu toate acestea, reformele nu au reușit să stabilească o legătură automată între vârsta de pensionare și speranța de viață. În plus, reformele modernizează sistemul relațiilor de muncă prin introducerea unor noi tipuri de contracte de muncă, a unor perioade de preaviz mai scurte, a unor indemnizații de concediere mai reduse și a unor programe de lucru mai flexibile. Reformele consolidează, de asemenea, gradul de acoperire și de adecvare a indemnizațiilor de șomaj și a prestațiilor de asigurări sociale, extind domeniul de aplicare al politicilor active în domeniul pieței muncii și reduc nivelul angajărilor ilegale și fără asigurări. Autoritățile estimează că, pe termen lung, aceste reforme au un impact pozitiv asupra sustenabilității finanțelor publice prin generarea, în medie, în fiecare an, a unor economii de până la 3,8 % din PIB în ceea ce privește cheltuielile cu pensiile, în timp ce măsurile de reformă legate de piața forței de muncă pot contribui la o creștere de până la 10 % a numărului mediu anual de angajați, ipoteză care pare a fi, în linii mari, plauzibilă. Prin urmare, dacă va fi pusă în aplicare integral și la termen, această reformă va avea un impact pozitiv asupra sustenabilității finanțelor publice. Pe această bază, Lituania poate fi evaluată în prezent ca fiind eligibilă pentru a beneficia de o abatere temporară în 2017, cu condiția să pună în aplicare în mod corespunzător reformele convenite, care vor continua să fie monitorizate în cadrul semestrului european. Cu toate acestea, având în vedere necesitatea de a se asigura respectarea continuă a criteriului de referință minim (și anume, un deficit structural de 1,5 % din PIB) și luând în considerare marja permisă anterior în temeiul clauzei privind reforma sistemică a pensiilor (0,1 % din PIB), se poate considera că Lituania îndeplinește condițiile necesare pentru a beneficia de o abatere temporară suplimentară de 0,4 % din PIB în 2017, adică cu puțin sub nivelul de 0,5 % din PIB solicitat.

               (8)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Lituaniei să se asigure că, în 2017, abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu se limitează la marja permisă legată de reforma sistemului de pensii
                  10
               . Ținând seama de marjele aferente reformei sistemului de pensii, aprobate pentru 2016, și de abaterea temporară legată de punerea în aplicare a reformelor structurale, acordată pentru 2017, ar fi permisă o deteriorare a soldului structural de 1,3 % din PIB în 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează că, în 2017, Lituania va respecta această cerință. În 2018, Lituania ar trebui să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu, ținând seama de marjele legate de punerea în aplicare a reformei sistemului de pensii, acordate pentru 2016, și a reformei structurale, acordate pentru 2017, întrucât abaterile temporare sunt reportate pentru o perioadă de trei ani. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, acest obiectiv este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 6,4 % în 2018, ceea ce corespunde unei deteriorări a soldului structural de -0.6 % din PIB. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, se așteaptă ca Lituania să respecte această cerință în 2018. În general, Consiliul consideră că este de așteptat ca Lituania să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și 2018.

               (9)În urma ultimei creșteri a salariului minim neimpozabil, sarcina fiscală asupra persoanelor cu venituri reduse a fost redusă considerabil în ultimii ani, ajungând, în prezent, aproape de media UE. În același timp, majorările taxelor compensatorii au fost limitate și, prin urmare, veniturile fiscale ca procent din PIB rămân printre cele mai scăzute din UE, fapt care limitează capacitatea Lituaniei de a face față provocărilor sale sociale. Veniturile fiscale reduse sunt consecința ponderii relativ importante a economiei subterane și a unui nivel relativ scăzut al veniturilor din taxele de mediu și impozitarea câștigurilor din capital.

               (10)Cu toate că Lituania a făcut progrese în ultimii ani în ceea ce privește îmbunătățirea colectării TVA-ului, deficitul său de încasare a TVA-ului este unul dintre cele mai ridicate din UE. Raportarea insuficientă a salariilor accentuează problema nivelului redus al colectării impozitelor. Sporirea gradului de respectare a legislației fiscale ar crește veniturile la buget și ar îmbunătăți echitatea sistemului fiscal și eficiența economiei.

               (11)Se preconizează o intensificare a creșterii ratei de dependență a persoanelor vârstnice, iar în temeiul actualelor reglementări privind pensiile se așteaptă ca ponderea în PIB a cheltuielilor cu pensiile să crească cu aproximativ 50 % până la sfârșitul anului 2030. Corelarea pensiilor cu speranța de viață este esențială pentru a limita presiunea pe care cheltuielile cu pensiile o vor exercita asupra finanțelor publice.

               (12)Lituania a amânat intrarea în vigoare a noului Cod al muncii și a altor acte legislative privind noul model social. Acest fapt îi permite să asigure un echilibru între flexibilitate și securitate în domeniul relațiilor de muncă. Numărul mare de persoane expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială, precum și creșterea inegalității veniturilor, rămân provocări majore pentru Lituania. Raportul dintre veniturile celor mai bogate 20 % dintre gospodării și veniturile celor mai sărace 20 % a crescut de la 5,3 în 2012 la 7,5 în 2015, situându-se pe locul al doilea în UE. Acest fapt este prejudiciabil pentru creșterea economică, stabilitatea macroeconomică și dezvoltarea unei societăți favorabile incluziunii. În prezent, sistemul de protecție socială nu răspunde în mod eficace acestei provocări, ca urmare a cheltuielilor scăzute cu protecția socială. În plus, diferența în ceea ce privește inegalitatea veniturilor înainte și după impozitare și transferuri sociale este una cele mai mici din UE. Cu toate acestea, guvernul a inclus combaterea sărăciei și a excluziunii sociale printre prioritățile agendei sale. Legislația cu privire la noul model social vizează creșterea caracterului adecvat și a nivelului de acoperire al prestațiilor de șomaj, și au loc discuții referitoare la îmbunătățirea caracterului adecvat al asistenței sociale. Aceste decizii importante nu au fost încă adoptate și puse în aplicare. Pentru a aborda sărăcia în rândul persoanelor vârstnice, în 2016 Lituania a introdus în legislația sa privind pensiile un mecanism de indexare care poate fi utilizat pentru îmbunătățirea caracterului adecvat al pensiilor.

               (13)Este important ca Lituania să abordeze provocările în materie de competențe cu care se confruntă și să contracareze efectele negative ale scăderii numărului de persoane în vârstă de muncă. Proporția de elevi care nu dispun de suficiente competențe de bază rămâne ridicată. În pofida ratelor ridicate de absolvire în învățământul superior, acesta este afectat de un nivel scăzut al calității și de faptul că stimulentele financiare promovează mai degrabă supradimensionarea și ineficiența decât performanța. Ar trebui continuate eforturile de asigurare a unei predări de înaltă calitate la toate nivelurile de învățământ (inclusiv prin reformarea carierelor și a condițiilor de muncă). Acest lucru este crucial pentru abordarea rezultatelor slabe la învățătură și a deficiențelor din domeniul învățământului, precum și pentru asigurarea unui învățământ superior de calitate (inclusiv prin introducerea unei finanțări bazate pe rezultate și prin consolidarea instituțiilor de învățământ superior). Persistența, în Lituania, a unor niveluri scăzute de participare la educație a adulților împiedică eficacitatea reformelor pieței forței de muncă și dezvoltarea unei forțe de muncă mai competente. Lituania și-a concentrat eforturile asupra creșterii ofertei și a relevanței oportunităților de învățare oferite de organismele publice, însă, până în prezent, aceste măsuri nu au condus la rezultate tangibile. Pentru obținerea unei rate de participare mai ridicate și durabile în ceea ce privește educația adulților, Lituania trebuie, de asemenea, să încurajeze cetățenii să fructifice oportunitățile de învățare și să stimuleze un număr mai mare de angajatori să le ofere angajaților lor oportunități de învățare.

               (14)Rata șomajului în rândul persoanelor slab calificate și al persoanelor cu calificare medie se situează în continuare peste media UE. Persoanele cu handicap se confruntă cu un nivel ridicat de sărăcie, parțial din cauza slabei lor integrări pe piața forței de muncă. Măsurile de politică active în domeniul pieței forței de muncă au, în prezent, un rol limitat în ceea ce privește sprijinirea cetățenilor pentru a reveni pe piața muncii din Lituania. Lituania dispune de importante marje de progres astfel încât piața forței sale de muncă să fie mai favorabilă incluziunii, inclusiv prin oferirea de măsuri de sprijin suplimentar pentru persoanele cu handicap. Acest lucru implică, de exemplu, extinderea angajării asistate și a Programului de reabilitare profesională, precum și îmbunătățirea disponibilității bugetelor destinate măsurilor de reabilitare. Legea privind ocuparea forței de muncă, recent adoptată, ar putea îmbunătăți furnizarea de măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă.

               (15)Lituania a făcut progrese, în ultimii ani, pentru a îmbunătăți dialogul social. Partenerii sociali sunt implicați în mod activ în discuțiile cu privire la noul cod al muncii și noul model social, iar guvernul a introdus planul de acțiune privind intensificarea dialogului social. Acesta vizează consolidarea capacităților partenerilor sociali, promovarea negocierii colective și îmbunătățirea dialogului social la toate nivelurile.

               (16)În Lituania, rezultatele privind starea de sănătate continuă să aibă un impact negativ semnificativ asupra disponibilității forței de muncă potențiale și asupra productivității muncii. Cu toate că se depun eforturi pentru orientarea pacienților către tipuri de servicii medicale mai eficace din punctul de vedere al costurilor, performanța sistemului de sănătate continuă să fie afectată de recurgerea într-o măsură prea mare la asistența medicală spitalicească și de cheltuielile scăzute cu prevenirea și sănătatea publică. Plățile suportate din buzunarul pacienților sunt foarte ridicate, în special în ceea ce privește produsele farmaceutice.

               (17)Date fiind evoluțiile demografice nefavorabile, creșterea economică va depinde din ce în ce mai mult de productivitatea forței de muncă. În perioada 2000-2015, Lituania s-a numărat printre statele membre ale UE cu cele mai ridicate rate de creștere a productivității forței de muncă, dar în ultimul timp, ratele de creștere au încetinit. Investițiile publice din Lituania sunt afectate de o planificare deficitară și o slabă corelare cu obiectivele strategice ale țării. Intensitatea cercetării și dezvoltării în sectorul public a crescut, depășind ușor media UE în 2015, în timp ce, în mediul de afaceri, aceasta este încă în urmă. „Orientările privind reforma politicii Lituaniei în domeniul științei și inovării”, adoptate în 2016, urmăresc să abordeze provocările persistente în domeniul cercetării și inovării. În vederea atingerii acestui obiectiv, orientările prevăd: reforma finanțării instituționale din domeniul cercetării și inovării; consolidarea instituțiilor de cercetare și de învățământ superior, a centrelor de cercetare și a parcurilor tehnologice și îmbunătățirea coordonării, monitorizării și evaluării politicilor. Lituania a înregistrat anumite progrese în ceea ce privește sprijinirea unor mijloace alternative de finanțare. Aceasta a contribuit la instituirea unor fonduri cu capital de risc și a unor fonduri de capital de tip seed. De asemenea, guvernul a adoptat recent o lege privind multiinvestițiile.

               (18)Numărul de cazuri de acordare de mită aduse în fața instanțelor judecătorești a crescut constant în ultimii ani, fapt care dovedește că Lituania și-a intensificat eforturile de combatere a corupției. Cu toate acestea, în unele domenii importante, cum ar fi asistența medicală și achizițiile publice, dispozițiile împotriva micii și a marii corupții nu sunt întotdeauna puse în practică. Sectorul asistenței medicale este afectat de practica frecventă a plăților informale în beneficiul medicilor. Nu există suficientă transparență în ceea ce privește achizițiile publice, în special la nivel municipal. În plus, normele deficitare cu privire la denunțători descurajează denunțarea unor posibile neregularități în sectoarele public și privat. Guvernul a inclus abordarea corupției în sectorul asistenței medicale printre prioritățile programului său de combatere a corupției. De asemenea, pentru a reduce riscurile de corupție și conflictele de interese în cadrul achizițiilor publice cu valoare mică, guvernul le-a impus autorităților contractante să publice online informații cu privire la ofertele lansate, la ofertanții câștigători și la contractele atribuite. Cu toate acestea, este necesară o monitorizare continuă pentru a se asigura punerea în aplicare a acestor politici.

               (19)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Lituaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare.

               (20)În lumina evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său
                  11
                se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017 - 2018, Lituania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își continue politica fiscal-bugetară în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce implică menținerea la nivelul obiectivului bugetar pe termen mediu în 2018, ținând seama de marjele legate de punerea în aplicare a reformei sistemului de pensii și a reformelor structurale pentru care se acordă o abatere temporară. Să îmbunătățească respectarea normelor fiscale și să extindă baza de impozitare la surse care sunt mai puțin dăunătoare pentru creștere. Să ia măsuri pentru a aborda provocarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu legată de pensii.

               2.Să abordeze deficitul de competențe prin eficacitatea măsurilor de politică active în domeniul pieței forței de muncă și a învățării în rândul adulților și să îmbunătățească rezultatele în materie de educație prin recompensarea calității în procesul de predare și în învățământul superior. Să îmbunătățească funcționarea sistemului de sănătate prin extinderea asistenței medicale ambulatorii, intensificarea prevenirii bolilor și îmbunătățirea accesibilității serviciilor medicale. Să îmbunătățească gradul de adecvare al sistemului de protecție socială.

               3.Să ia măsuri de creștere a productivității prin îmbunătățirea eficienței investițiilor publice și a corelării acestora cu obiectivele strategice ale statului.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Lituania este autorizată să se abată de la obiectivul său bugetar pe termen mediu în 2017 și 2018 prin aplicarea marjei prevăzute de clauza privind reforma sistemică a pensiilor, acordată pentru 2016, având în vedere faptul că abaterile temporare sunt reportate pentru o perioadă de trei ani.

                     (11)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 251 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind punerea în aplicare a orientărilor generale referitoare la politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind punerea în aplicare a orientărilor generale referitoare la politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
                  3

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)Sprijinirea și consolidarea dezvoltării zonei euro necesită eforturi de politică continue pentru sprijinirea unei ajustări echilibrate în sectoarele public și privat și sporirea potențialului de creștere al economiei pe termen mediu spre lung. Chiar dacă redresarea economică în zona euro este în curs, aceasta este obstrucționată de moștenirea lăsată de recentele crize economică și financiară, inclusiv de reechilibrarea externă în curs, de nivelurile ridicate ale datoriei publice și private și de presiunile aferente acesteia ca urmare a reducerii efectului de levier, de rigiditățile structurale persistente de pe piețele muncii și produselor de la nivel național, de ratele ridicate ale șomajului, de gradul redus de încredere și de nivelurile în continuare reduse ale investițiilor. Până acum, punerea în aplicare a reformelor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări nu a fost suficient de ambițioasă.

               (2)Zona euro este mai mult decât suma membrilor săi. Economiile din zona euro sunt strâns legate între ele, ceea ce necesită o coordonare mai puternică a politicilor bugetare, financiare și structurale. Orientarea de politică a zonei euro ar trebui să promoveze creșterea economică, asigurând, în același timp, faptul că progresele înregistrate în ceea ce privește reechilibrarea nu sunt puse în pericol. Statele membre din zona euro au responsabilitatea specifică de a pune în aplicare cu eficacitate cadrul de guvernanță, care a fost consolidat în mod semnificativ în ultimii ani. Acest lucru necesită exercitarea unei presiuni sporite reciproce între statele membre pentru a sprijini punerea în aplicare a reformelor naționale și a prudenței bugetare. De asemenea, este necesară o evaluare a reformelor naționale în care să se pună în mai mare măsură accentul pe perspectiva zonei euro, internalizarea efectelor de propagare potențiale și stimularea politicilor deosebit de importante pentru o uniune economică și monetară care să funcționeze bine.

               (3)Punerea în aplicare a unor reforme structurale ambițioase care să modernizeze economiile și să stimuleze competitivitatea și potențialul de creștere economică nu este încă suficientă în zona euro. Amploarea dezechilibrelor existente înainte de criză, poziția în ciclul de afaceri și marja de manevră fiscală disponibilă variază în mod semnificativ de la un stat membru la altul. În ciuda îmbunătățirilor de pe piețele muncii, precum și a înregistrării unor progrese în ceea ce privește reformele ce vizează îmbunătățirea rezilienței piețelor muncii, ratele șomajului rămân ridicate și șomajul pe termen lung riscă să devină un fenomen cronic, înrăutățind și mai mult situația socială în țările cele mai vulnerabile. Reechilibrarea externă este în curs, însă progresele au fost asimetrice și nu a existat o ajustare a surplusurilor mari de cont curent. Întreprinderea unor reforme structurale ambițioase pe piețele muncii și produselor ar facilita ajustarea economică necesară în cadrul zonei euro și ar stimula creșterea economică în țările care pun în aplicare aceste reforme. Prin creșterea ratei ocupării forței de muncă și scăderea prețurilor pentru consumatori, reformele contribuie, de asemenea, la creșterea gradului de incluziune socială. Dacă sunt efectuate împreună de statele membre, reformele structurale oferă beneficii zonei euro în ansamblu, prin generarea de efecte de propagare pozitive prin intermediul canalului comercial și al celui financiar. De asemenea, acest lucru ar încuraja opțiunile de politică adecvate în celelalte state din zona euro. Discuțiile tematice din cadrul Eurogrupului pot contribui la acest proces printr-o evaluare și analiză comparativă a reformelor și a impactului acestora asupra zonei euro în ansamblu. Acest lucru poate fi realizat prin desprinderea de învățăminte din cele mai bune practici, prin convenirea principiilor comune care să stea la baza unor reforme bune și prin presiunea exercitată reciproc între statele membre. Având în vedere procesul de ajustare care trebuie efectuat la nivel național și, prin urmare, ținând seama de funcționarea zonei euro, este deosebit de important să se efectueze o monitorizare periodică a evoluției reformelor în statele membre care se confruntă cu dezechilibre excesive și cu dezechilibre care necesită măsuri decisive.

               (4)Una dintre provocările esențiale cu care se confruntă zona euro este reducerea datoriei publice prin responsabilitate bugetară. Ca urmare a eforturilor de consolidare din ultimii ani, situația bugetară a zonei euro s-a îmbunătățit, însă coordonarea politicilor bugetare continuă să se situeze sub nivelul optim. O serie de state membre din zona euro mai trebuie să își continue ajustarea bugetară pentru a-și reduce nivelurile foarte ridicate ale datoriei. Alte țări au o marjă mai mare de manevră și ar putea să o folosească pentru a încuraja cererea internă, în special investițiile; acest lucru ar sprijini atât creșterea internă, cât și zona euro în ansamblu. Flexibilitatea pe care o oferă normele Pactului de stabilitate și de creștere permite statelor membre să faciliteze reformele structurale și investițiile, respectând totodată normele convenite în comun. Strategiile bugetare nu sunt încă suficient de favorabile creșterii economice. În ceea ce privește veniturile, în ciuda creșterii gradului de coordonare în cadrul Eurogrupului, mai există marjă de îmbunătățire a eficienței sistemelor fiscale și de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă. Referitor la cheltuieli, este necesar să se acorde mai multă atenție investițiilor publice, care trebuie să se bazeze pe o analiză cost-beneficiu temeinică, precum și altor cheltuieli publice care au efecte puternice și pozitive în materie de creștere economică. Din analizele cheltuielilor reiese că este necesară creșterea eficienței administrației publice. Acest proces va fi sprijinit prin asigurarea unor cadre fiscale naționale care funcționează bine.

               (5)Condițiile de pe piața financiară din zona euro s-au îmbunătățit, dar activitatea de acordare de credite sectorului privat este în continuare modestă, iar piețele financiare rămân fragmentate. Acest lucru îngreunează investițiile în zona euro. Ca urmare, deși este nevoie atât de investiții tangibile, cât și intangibile, s-a creat un deficit investițional mare. Planul de investiții al UE oferă posibilități de mobilizare a investițiilor și de a le canaliza spre utilizări care să dea rezultate. Cu toate acestea, impactul Planului de investiții și al Programului de achiziționare de active extins al BCE va fi mai mare atunci când acestea vor fi însoțite de măsuri în sectorul financiar mai larg care să vizeze restabilirea fluxurilor de credit, aprofundarea piețelor de capital și stimularea finanțării pe termen lung a economiei. Finalizarea uniunii bancare este în curs și va fi sprijinită de aplicarea cadrului unic de reglementare și a unei abordări consecvente în materie de reglementare. O mai bună integrare a piețelor de capital și creșterea eficienței acestora ar mobiliza fonduri suplimentare pentru investiții, ar reduce dependența de bănci a economiei europene și ar îmbunătăți echilibrul și stabilitatea structurilor financiare ale economiei europene.

               (6)În ciuda realizărilor recente în ceea ce privește consolidarea arhitecturii UEM, provocările actuale necesită progrese în finalizarea structurii acesteia. Dezvoltarea în continuare a UEM va necesita o abordare în etape, în care disciplina să fie însoțită de solidaritate. Președintele Comisiei, împreună cu Președintele Consiliului European, Președintele Parlamentului European, Președintele Băncii Centrale Europene și Președintele Eurogrupului vor pregăti pașii următori necesari în vederea îmbunătățirii guvernanței economice în zona euro,

               RECOMANDĂ statelor membre din zona euro să ia măsuri în cadrul Eurogrupului, în perioada 2015-2016, astfel încât:

               1.Să utilizeze presiunea exercitată reciproc între statele membre în vederea promovării unor reforme structurale care să faciliteze corectarea datoriilor interne și externe mari și să susțină investițiile. Să evalueze periodic punerea în aplicare a reformelor în statele membre în care se înregistrează dezechilibre grave. Să continue evaluarea tematică periodică a reformelor structurale. Până în primăvara anului 2016, să ia decizii referitor la acțiunile care trebuie întreprinse ca urmare a exercițiului de coordonare privind reducerea sarcinii fiscale ridicate asupra costului forței de muncă și reformarea piețelor serviciilor.

               2.Să coordoneze politicile bugetare pentru a se asigura faptul că orientarea fiscală globală a zonei euro este conformă cu riscurile legate de sustenabilitate și cu condițiile ciclice. Până în primăvara anului 2016, să organizeze discuții tematice cu privire la îmbunătățirile necesare în ceea ce privește calitatea și sustenabilitatea finanțelor publice, axându-se în special pe prioritizarea investițiilor tangibile și intangibile la nivel național și al UE și pe crearea unor sisteme fiscale mai favorabile creșterii. Să monitorizeze funcționarea eficace a cadrelor bugetare naționale consolidate recent.

               3.Să finalizeze în timp util măsurile care trebuie întreprinse ca urmare a evaluării cuprinzătoare efectuate de către Banca Centrală Europeană, să pună în aplicare Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare, să finalizeze procesul de ratificare a Acordului interguvernamental privind Fondul unic de rezoluție și să întreprindă acțiunile necesare pentru ca fondul să devină pe deplin operațional începând cu ianuarie 2016. Să promoveze măsuri de consolidare a finanțării bazate pe piață, pentru a îmbunătăți accesul IMM-urilor la finanțare și a dezvolta surse alternative de finanțare. Să încurajeze întreprinderea unor reforme suplimentare a cadrelor naționale de insolvență.

               4.Să continue activitatea de aprofundare a uniunii economice și monetare și să contribuie la îmbunătățirea cadrului de supraveghere economică în contextul raportului elaborat de președintele Juncker în strânsă cooperare cu președinții Tusk, Schulz, Draghi și Dijsselbloem privind pașii următori către o mai bună guvernanță economică în zona euro și al măsurilor întreprinse în urma acestuia.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 254 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2014 și a emis avizul privind Programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru 2014.

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Republica Cehă pentru 2015
                  6
               , în care a evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.

               (7)La 30 aprilie 2015, Republica Cehă și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de convergență pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului de convergență pentru 2015, guvernul își propune să îmbunătățească treptat deficitul global, la 1,9 % din PIB în 2015 și apoi la 0,6 % din PIB în 2018. Guvernul își prezintă intenția de a atinge, în 2018, obiectivul pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB, însă potrivit soldului structural recalculat
                  7
               , se preconizează că obiectivul va fi atins până în 2016. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei în PIB va atinge nivelul de aproximativ 41 % în 2015 și că apoi va scădea treptat la 40,2 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil, iar măsurile de sprijinire, începând cu 2016, a țintelor de deficit preconizate sunt detaliate suficient. Cu toate acestea, există riscul ca impactul măsurilor planificate care vizează veniturile să fie mai redus decât se estimase. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că în 2015 se va respecta criteriul de referință în materie de cheltuieli. În 2016, se estimează o abatere întrucât creșterea cheltuielilor nete depășește valoarea de referință cu 0,3 % din PIB. Prin urmare, în 2016, vor fi necesare măsuri suplimentare. Pe baza evaluării Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Republica Cehă va respecta, probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. S-au instituit principalele elemente ale actualului cadru bugetar. Totuși, domeniul de aplicare al planificării bugetare pe termen mediu și al regulilor fiscale numerice este limitat și asigurarea aplicării a fost redusă. Un proiect de pachet de reformă a fost modificat și amânat de mai multe ori, iar adoptarea acestuia este planificată în cursul anului 2015. Republica Cehă se confruntă în continuare cu provocări privind sustenabilitatea bugetară pe termen lung, în principal ca urmare a creșterii preconizate a cheltuielilor cu pensiile și asistența medicală. Există o ameliorare a perspectivelor pentru sistemul de pensii ca urmare a proiecțiilor demografice mai favorabile. Guvernul ceh dorește să mărească treptat vârsta legală de pensionare, însă schimbarea programată pe termen mediu este prea lentă. În prezent, se discută despre modificarea sistemului actual de indexare a pensiilor, însă deocamdată nu s-au adoptat măsuri. Deși s-au luat unele măsuri pentru a îmbunătăți eficiența din punctul de vedere al costurilor și guvernanța sistemului de sănătate, în acest domeniu s-au înregistrat progrese limitate. Indicatorii utilizați pentru măsurarea rezultatelor în sectorul spitalicesc arată că tratamentul medical nu este întotdeauna acordat într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, iar alocarea resurselor este îngreunată de dificultăți persistente în punerea în aplicare a unui sistem de rambursare a costurilor suportate de către spitale. De asemenea, există indicii că medicii generaliști nu își îndeplinesc în mod corespunzător rolul lor de filtrare. Incidența neregulilor în sectorul sanitar este ridicată, ceea ce arată că orientările și supravegherea nu sunt suficiente.

               (9)În domeniul impozitării, principalele provocări constau în reducerea evaziunii fiscale și în reducerea costurilor și a timpului necesar pentru colectarea taxelor și impozitelor, atât pentru contribuabili, cât și pentru autorități. Republica Cehă a identificat conformitatea fiscală și combaterea evaziunii fiscale ca priorități și ia o serie de măsuri în aceste domenii. În 2015, s-au introdus mai multe măsuri în ceea ce privește impozitarea directă și indirectă, fiind prevăzute măsuri suplimentare pentru 2016. Costurile de conformare sunt însă în continuare prea ridicate. Standardizarea bazelor de impozitare pentru impozitul pe venit și contribuțiile de securitate socială și de sănătate ar contribui la simplificarea sistemului fiscal, însă această schimbare nu a fost transpusă în practică și, în prezent, nu există planuri de abordare a acestei probleme. Activitățile în vederea simplificării declarațiilor de impunere și a creșterii gradului de utilizare a formularelor completate în prealabil nu sunt efectuate în mod sistematic. În loc să simplifice sistemul TVA, în 2014, Republica Cehă a introdus o a treia cotă TVA. S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește reducerea discrepanțelor între tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. În Republica Cehă, veniturile fiscale depind în mare măsură de impozitarea veniturilor salariale, iar presiunea fiscală asupra veniturilor salariale este relativ ridicată în cazul lucrătorilor cu venituri mici, în special a celor fără copii. Măsurile care intră în vigoare în 2015 reduc într-o anumită măsură impozitarea veniturilor salariale în cazul unor grupuri specifice, însă vor avea un impact global limitat. Impozitele pe proprietate și taxele de mediu (cu excepția combustibilului) se mențin la un nivel scăzut, indicând eventuala posibilitate de transferare a sarcinii fiscale care grevează veniturile salariale.

               (10)În 2014, s-au realizat progrese limitate în privința accelerării reformei profesiilor reglementate, însă planul național de acțiune intermediar, adoptat în aprilie 2015, cuprinde o serie de măsuri și acțiuni concrete menite să amelioreze cadrul de reglementare și să elimine cerințele neîntemeiate și disproporționate.

               (11)Eforturile depuse în ultimii ani în vederea abordării problemei corupției înregistrează întârzieri considerabile. Cel mai recent plan de acțiune anticorupție acoperă o serie de domenii prioritare. Acesta include acte legislative privind controlul financiar, ministerul public, finanțarea partidelor politice, protecția denunțătorilor, o nouă politică privind gestionarea întreprinderilor de stat și o modificare a legii privind accesul liber la informații. Cu toate acestea, se pare că demersurile în vederea adoptării acestor acte sunt limitate. Odată cu adoptarea și punerea în aplicare a legii privind serviciul public și a unor măsuri conexe, Republica Cehă a început să abordeze problemele legate de eficiența și stabilitatea administrației sale publice. Barierele administrativele și normative privind planificarea investițiilor, precum și procedurile de obținere a autorizațiilor de construcție și de amenajare teritorială caracterizate de lipsă de transparență și de termene lungi frânează investițiile publice. În ultimii ani, o serie de inițiative au pus accentul pe achizițiile publice, însă subzistă preocupări legate de transparență. În special, contractele de achiziții publice nu sunt încă publicate într-un registru centralizat. Eficiența procedurilor de achiziții publice este afectată de caracterul inadecvat al orientărilor și programelor de formare care sunt oferite instituțiilor implicate în procedura de licitație. Supravegherea sistemului se menține la un nivel scăzut.

               (12)Nivelul global al ocupării forței de muncă este ridicat în prezent, dar anumite grupuri dezavantajate sunt în continuare subreprezentate pe piața forței de muncă. Printre aceste grupuri se numără părinții cu copii mici, lucrătorii slab calificați, persoanele cu handicap și romii. S-au efectuat unele demersuri în vederea consolidării eficienței și a eficacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor este în creștere, iar serviciile publice de ocupare a forței de muncă încearcă să direcționeze serviciile pe care le oferă în special către tineri. Lipsa unor servicii de îngrijire a copiilor accesibile ca preț și de calitate și utilizarea restrânsă a dispozițiilor privind programul de lucru flexibil îngreunează participarea femeilor cu copii pe piața muncii. S-au luat unele măsuri în vederea creșterii disponibilității serviciilor de îngrijire a copiilor, însă politicile de sprijinire a serviciilor publice de îngrijire copiilor mici sunt încă insuficiente.

               (13)Rezultatele educaționale din Republica Cehă s-au îmbunătățit în ultimii ani, dar există în continuare provocări structurale. Participarea în învățământul terțiar a crescut rapid, dar au apărut preocupări în ceea ce privește reducerea competențelor dobândite de absolvenții mai tineri ai învățământului terțiar. Se speră că reforma așteptată a învățământului superior, prevăzută a fi adoptată în 2015, va introduce acreditarea instituțiilor, o asigurare a calității interne mai solidă, recurgerea într-o mai mare măsură la stabilirea profilelor studenților și că va îmbunătăți sistemele de finanțare. Este necesar ca în învățământul obligatoriu să fie recrutate mai multe cadre didactice, însă este dificil să se atragă candidați talentați din cauza salariilor mici și a percepției negative asupra profesiei. Un nou sistem de carieră menit să îmbunătățească atât recrutarea cadrelor didactice, cât și dezvoltarea profesională a acestora urmează să fie finalizat în prima jumătate a anului 2015, pentru a fi introdus în septembrie 2016. Impactul global al acestuia va depinde însă în mare măsură de finanțarea disponibilă. Lipsește deocamdată o abordare cuprinzătoare de evaluare și sprijinire a școlilor și a elevilor cu rezultate slabe. Introducerea unei abordări de acest tip ar contribui la îmbunătățirea eficienței și a egalității în sectorul educației. În pofida adoptării de către guvern a unei strategii cuprinzătoare în domeniul educației, s-au înregistrat progrese limitate în asigurarea unui caracter mai incluziv al sistemului de învățământ. S-a dovedit că tinerii care provin din medii socioeconomice defavorabile, inclusiv romii, au rezultate mai slabe în sistemul de învățământ și pe piața muncii.

               (14)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (15)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Republicii Cehe, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să realizeze, în 2016, o ajustare bugetară de 0,5 % din PIB. Să continue să îmbunătățească eficiența din punctul de vedere al costurilor și guvernanța sectorului sănătății.

               2.Să combată evaziunea fiscală, să simplifice sistemul fiscal și să pună în aplicare planul anticorupție. Să ia măsuri de creștere a transparenței și eficienței achizițiilor publice, în special prin crearea unui registru central al contractelor publice și prin consolidarea orientărilor și supravegherii.

               3.Să reducă nivelul ridicat de impozitare în cazul lucrătorilor cu venituri reduse, prin transferarea impozitării către alte domenii. Să ofere mai multe servicii de îngrijire a copiilor accesibile ca preț.

               4.Să adopte reforma învățământului superior. Să asigure formarea adecvată a cadrelor didactice, să sprijine școlile cu rezultate slabe și să ia măsuri menite să asigure o mai bună participare a copiilor dezavantajați, inclusiv a romilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2015) 254.

                     (3)

                        P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)

                        COM(2014) 902.

                     (5)

                        COM(2014) 904.

                     (6)

                        SWD(2015) 23 final.

                     (7)

                        Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2014 și a emis un aviz privind Programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru 2014.

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat raportul de țară privind Bulgaria pentru 2015
                  7
               , în care a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, perturbările care au avut loc în sectorul financiar în 2014 au generat preocupări cu privire la practicile bancare ale instituțiilor cu capital autohton, ceea ce poate avea un impact important asupra sectorului financiar și a stabilității macroeconomice generale. În plus, poziția externă, care rămâne negativă, deși este în curs de îmbunătățire, îndatorarea excesivă a întreprinderilor și gradul redus de adaptare a pieței forței de muncă reprezintă în continuare riscuri macroeconomice și necesită o atenție deosebită.

               (7)La 30 aprilie 2015, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de convergență pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Bulgaria intră în sfera componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În programul său de convergență pentru 2015, guvernul își propune să mențină deficitul global la 2,8 % din PIB în 2015. Ulterior, guvernul intenționează să reducă treptat deficitul, astfel încât, în 2018, acesta să atingă un nivel de 1,3 % din PIB. În conformitate cu Programul de convergență, guvernul își propune ca, în 2018, să atingă obiectivul pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB. Este de așteptat ca rata datoriei guvernamentale în PIB să crească pe parcursul perioadei de programare, urmând să atingă aproape 31 % în 2018. Scenariul macroeconomic pe care se bazează previziunile bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, nu există încă suficiente precizări în legătură cu măsurile de susținere a țintelor de deficit programate pentru 2016 și pentru perioada ulterioară. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că creșterea cheltuielilor nete va respecta criteriul de referință în 2015. Cu toate acestea, ținând seama de deteriorarea soldului structural (1,7 % din PIB în 2014), există riscul ca în perioada 2014-2015 să se înregistreze o abatere de la această cerință. În 2016, există riscul unei abateri semnificative, deoarece creșterea cheltuielilor nete depășește criteriul de referință cu 0,9 % din PIB. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru ambii ani. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul este de părere că există riscul ca Bulgaria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)Respectarea obligațiilor fiscale rămâne o provocare majoră pentru Bulgaria. Este necesară o strategie cuprinzătoare de respectare a obligațiilor fiscale, la baza căreia să stea o analiză detaliată a riscurilor, o evaluare sistematică a impactului măsurilor deja luate și o coordonare strânsă între diferitele agenții însărcinate cu colectarea impozitelor.

               (10)Sistemul de sănătate din Bulgaria se confruntă cu multiple provocări majore, printre care se cuvin menționate rezultatele slabe în domeniul sănătății, nivelul redus al finanțării și ineficiențele grave în ceea ce privește utilizarea resurselor. Speranța de viață este cu mult sub media UE, iar speranța de viață la naștere este printre cele mai scăzute din UE. Sistemul continuă să se bazeze pe un sector spitalicesc supradimensionat. Deși în ultimii ani finanțarea asistenței medicale primare și a serviciilor de îngrijire medicală ambulatorii a înregistrat o ușoară creștere în termeni nominali, cuantumul acestei finanțări rămâne destul de limitat. Fondul de asistență medicală este obligat prin contract să le acorde spitalelor rambursări pentru tratamente la tarife prestabilite, ceea ce încurajează spitalele să furnizeze servicii de asistență medicală pe care nu le direcționează în mod corespunzător. În 2014 a fost adoptată o strategie națională privind sănătatea, dar care nu are un plan clar de punere în aplicare.

               (11)Tulburările care au avut loc în sectorul bancar în vara anului 2014 au evidențiat existența unor deficiențe la nivel instituțional și în materie de supraveghere. Organismul de supraveghere nu a reușit să detecteze problemele importante întâmpinate de Corporate Commercial Bank (KTB), cea de a patra bancă, în ordinea importanței, din această țară, ceea ce evidențiază existența unor deficiențe la nivelul practicilor de supraveghere din cadrul sectorului financiar și al controlului riscului de concentrare. Această deficiență a afectat credibilitatea supravegherii bancare, situație care, la rândul său, ridică semne de întrebare cu privire la sănătatea altor ramuri ale sectorului financiar. Criza de lichidități din vara anului 2014 a scos la iveală un deficit de capital și a condus la retragerea licenței bancare a KTB. Depozitele garantate, echivalente cu aproximativ 5 % din PIB, au fost rambursate, dar cu importante întârzieri.

               (12)Atât în ceea ce privește gradul de acoperire, cât și orientarea, politicile active din domeniul pieței forței de muncă cunosc o dezvoltare insuficientă. Fragmentarea activității reprezintă o problemă majoră pentru agențiile însărcinate cu furnizarea de presații și servicii șomerilor și persoanelor inactive. Coordonarea dintre agențiile pentru ocuparea forței de muncă și direcția de asistență socială nu vizează punerea în aplicare într-un mod eficient și integrat a unor măsuri menite să vină în ajutorul persoanelor celor mai vulnerabile. Bulgaria se confruntă cu o rată ridicată a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nici nu urmează un program educațional sau de formare și care nu sunt în contact cu serviciile de ocupare a forței de muncă, rămânând astfel în afara domeniului de aplicare al măsurilor standard de activare a pieței forței de muncă. Șomajul înregistrat în Bulgaria este, în cea mai mare parte, de lungă durată, ceea ce indică faptul că este mai degrabă un șomaj structural, decât unul ciclic. Deși este cel mai scăzut din UE în termeni nominali, salariul minim din Bulgaria a înregistrat o creștere substanțială începând din 2011, iar guvernul intenționează să efectueze noi majorări semnificative în anii următori. Astfel de mutații discreționare bruște ale politicii salariale a guvernului ar putea avea un efect de denaturare a pieței forței de muncă. În plus, nu există orientări clare în ceea ce privește stabilirea salariului minim, sistemul creând astfel incertitudini cu privire la stabilirea justului echilibru între sprijinirea ocupării forței de muncă și a competitivității, pe de o parte, și protejarea veniturilor salariale, pe de altă parte. Sărăcia și excluziunea socială rămân un motiv de îngrijorare, deoarece această țară înregistrează una dintre cele mai mari rate ale precarității materiale din Uniune. Populația romă se confruntă cu niveluri deosebit de ridicate de sărăcie și de excluziune socială. Majoritatea tinerilor romi nu sunt încadrați profesional și nici nu urmează un program educațional sau de formare. Rata de înscriere în învățământul preșcolar și la grădinițe a copiilor romi este scăzută, iar aproape un sfert din copiii romi cu vârste cuprinse între 7 și 15 ani nu sunt înscriși în sistemul de învățământ.

               (13)Din cauza nivelului scăzut de calitate și de adecvare la nevoile pieței muncii, sistemele de învățământ și de formare nu reușesc să pună la dispoziția economiei o forță de muncă pregătită în mod corespunzător. Rata participării adulților la procesul de învățare pe tot parcursul vieții este una dintre cele mai scăzute din UE. Nici după mai mulți ani de întârziere, Bulgaria nu a adoptat reforma Legii privind învățământul școlar, iar punerea în aplicare a strategiei referitoare la părăsirea timpurie a școlii se află tot într-un stadiu incipient. Strategia națională privind învățământul profesional și tehnic a fost modificată, iar în 2014 a fost adoptată o nouă strategie referitoare la învățământul superior. Punerea în aplicare a acestor strategii ar trebui să contribuie la îmbunătățirea sistemului de învățământ, la creșterea gradului său de adecvare la nevoile economiei și la promovarea inovării și a creării de locuri de muncă.

               (14)În primăvara anului 2015, guvernul a prezentat o propunere de reformă a sistemului de pensii. Gradul de adecvare și viabilitatea sistemului de pensii depind de aplicarea unor reforme menite să încurajeze și să sprijine prelungirea vieții profesionale, care să înregistreze mai puține întreruperi. În 2013 s-a constatat că pensiile plătite unui număr de 1,2 milioane de persoane erau inferioare pragului național de sărăcie. Principalii factori care determină nivelul scăzut al drepturilor de pensie sunt pensionările anticipate și perioadele de contribuție scurte. Îmbătrânirea rapidă a societății bulgare va agrava, probabil, această situație. Prin urmare, este necesar ca Bulgaria să limiteze și mai mult creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, pentru a contribui la viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin punerea în aplicare a unor reforme solide privind pensiile.

               (15)Un sistem judiciar independent, de înaltă calitate și eficient și mecanisme eficace de combatere a corupției sunt elemente constitutive esențiale ale unui mediu de afaceri favorabil investițiilor. Printre principalele provocări din acest domeniu se numără lipsa de coordonare la nivel global, deficiențele instituționale și rezultatele slabe care reies din evidența condamnărilor definitive pronunțate în instanță. Aceste domenii importante de politică vor face obiectul mecanismului de cooperare și de verificare.

               (16)Cadrul în materie de insolvență al Bulgariei s-a dovedit ineficace, accentuând climatul de incertitudine din rândul participanților de pe piață și scăzând atractivitatea globală a acestei țări pentru investitori. Cazurile de insolvență durează mai mult decât în țările comparabile, iar rata de recuperare a creanțelor este scăzută. Necesitatea unui cadru eficient de soluționare a cazurilor de insolvență ar trebui să fie privită și din perspectiva gradului ridicat de îndatorare a societăților nefinanciare din Bulgaria și a rolului unui astfel de cadru în facilitarea procesului de reducere a efectului de levier.

               (17)În 2014 au fost adoptate strategii de reformă a administrației publice și de introducere a e-guvernării. Punerea în aplicare a acestor strategii va necesita măsuri ferme de orientare strategică și de coordonare a politicilor. În pofida eforturilor depuse anterior, calitatea serviciilor publice rămâne scăzută. Insuficienta dezvoltare a e-guvernării limitează eforturile vizând creșterea gradului de transparență și reducerea sarcinii administrative. O problemă deosebită o reprezintă procedurile de achiziții publice, care sunt îngreunate de schimbările frecvente aduse cadrului juridic și de insuficiența capacității administrative. Verificarea ex ante a procedurilor de licitație se efectuează adesea în mod formal. În același timp, procedurile de achiziții publice sunt supuse unor controale ex post care se suprapun, conducând uneori la concluzii divergente. Lipsa de transparență a procedurilor de ofertare se explică și prin incapacitatea de a finaliza instalarea întregii game de platforme de achiziții publice electronice. Neregulile legate de procedurile de achiziții publice au cauzat anterior întârzieri semnificative în punerea în aplicare a programelor finanțate din fonduri ale UE, au un impact negativ asupra mediului de afaceri și blochează îmbunătățirea infrastructurilor, care constituie o necesitate stringentă. O strategie multianuală adoptată în iulie 2014 cu scopul de a soluționa principalele deficiențe ale sistemului de achiziții publice prevede un calendar clar de adoptare a unor măsuri concrete în 2015 și în 2016. Acesta trebuie pus în aplicare.

               (18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-5 de mai jos.

               (19)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Bulgariei, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (20)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-3 și 5, de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să evite o deteriorare structurală a finanțelor publice în 2015 și să realizeze o ajustare de 0,5 % din PIB în 2016. Să ia măsuri decisive pentru a îmbunătăți colectarea impozitelor și a combate economia subterană, pe baza unei analize globale a riscurilor și a evaluării măsurilor anterioare. Să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate, în special prin revizuirea tarifelor de asistență medicală și prin consolidarea tratamentelor în ambulatoriu și a asistenței medicale primare.

               2.Până în decembrie 2015, să finalizeze o evaluare independentă a calității activelor, efectuată la nivelul întregului sistem, și o simulare de criză la nivelul diferitor instituții din sectorul bancar, în strânsă cooperare cu instituțiile europene. Să întreprindă un exercițiu de verificare a portofoliilor din sectoarele fondurilor de pensii și asigurărilor. Să reexamineze și să înăsprească supravegherea sectorului bancar și a sectorului financiar nebancar, inclusiv prin consolidarea cadrelor de rezoluție bancară și de garantare a depozitelor. Să îmbunătățească guvernanța corporativă a intermediarilor financiari, inclusiv prin eliminarea riscului de concentrare și a expunerilor prin intermediul părților afiliate.

               3.Să elaboreze o abordare integrată a categoriilor care ocupă o poziție marginală pe piața forței de muncă, în special a lucrătorilor în vârstă și a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nici nu urmează un program educațional sau de formare. În consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, să instituie un mecanism transparent de stabilire a salariilor minime și a contribuțiilor minime la asigurările sociale în funcție de impactul acestora asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, a creării de locuri de muncă și a competitivității.

               4.Să adopte reforma Legii privind învățământul preuniversitar și să crească rata de participare la educație a copiilor defavorizați, în special a copiilor romi, prin îmbunătățirea accesului la o școlarizare timpurie de calitate.

               5.În scopul de a îmbunătăți mediul investițional, să pregătească o reformă amplă a cadrului în materie de insolvență, bazându-se pe cele mai bune practici și cunoștințe de specialitate disponibile la nivel internațional, în special pentru a îmbunătăți mecanismele de pre-insolvență și procedurile extrajudiciare de restructurare.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2015) 22.

                     (8)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.