				|

		52014DC0421

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2014 /* COM/2014/0421 final */

Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă al Austriei pentru 2014
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al
Austriei pentru 2014

CONSILIUL UNIUNII
EUROPENE,
având în vedere Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere
Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea
și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5
alineatul (2),
având în vedere
recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile
Parlamentului European[3],
având în vedere
concluziile Consiliului European,
având în vedere avizul
Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
având în vedere avizul
Comitetului economic și financiar,
având în vedere avizul Comitetului pentru
protecție socială,
având în vedere avizul Comitetului pentru
politică economică,
întrucât:
(1)
La 26 martie 2010,
Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă
strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de
muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a
politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere
durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)
La 13 iulie 2010,
Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și
ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie
privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre, care formează împreună
„orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină
seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de
ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.
(3)
La 29 iunie 2012, șefii
de stat sau de guvern au convenit asupra unui pact pentru creștere
economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru
coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și
al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și
politicile posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie
întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special
angajamentul deplin față de realizarea obiectivelor Strategiei
Europa 2020 și față de punerea în aplicare a
recomandărilor specifice fiecărei țări.
(4)
La 9 iulie 2013,
Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
reformă al Austriei pentru 2013 și a emis avizul cu privire la
Programul actualizat de stabilitate al Austriei pentru perioada 2012-2017. La
15 noiembrie 2013, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013[4], Comisia a
prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Austriei pentru
2014[5].
(5)
La 13 noiembrie 2013,
Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii[6], care
marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor
economice din 2014. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza
Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de
alertă[7],
în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru
care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.
(6)
La 20 decembrie 2013,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării bugetare și a acțiunilor
de promovare a creșterii economice. Consiliul European a subliniat că
este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat
și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile
normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea
economică și competitivitatea, să se combată șomajul și
consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația
publică.
(7)
La 8 aprilie 2014, Austria și-a
prezentat Programul național de reformă pentru 2014, iar la 29
aprilie 2014, Programul de stabilitate pentru 2014. În vederea luării în
considerare a legăturilor dintre cele două programe, acestea au fost
evaluate în același timp.
(8)
Strategia bugetară descrisă în Programul
de stabilitate pentru 2014 urmărește îndeplinirea obiectivului pe
termen mediu de a avea un deficit structural de cel mult 0,45 % din PIB
până în 2016, în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și
de creștere. În 2013, deficitul public al Austriei a fost redus în mod
durabil sub nivelul de 3 % din PIB. Soldul structural (recalculat) este
prevăzut să rămână constant în 2014 și să
crească cu 0,3 puncte procentuale din PIB în 2015, situându-se astfel
considerabil sub efortul de ajustare necesar în ambii ani. Se prevede, de
asemenea, o deviere semnificativă a ratei de creștere a cheltuielilor
față de criteriul de referință în materie de cheltuieli
stabilit pentru 2014 și 2015. La 12 mai 2014, Austria a anunțat o serie
de măsuri suplimentare în materie de venituri și cheltuieli. În condițiile
în care aceste măsuri sunt puse în aplicare cu strictețe și în
timp util, strategia bugetară a Austriei nu mai antrenează o abatere
semnificativă planificată de la traiectoria de ajustare în vederea
atingerii obiectivului pe termen mediu în 2014. Totodată, traiectoria de
ajustare planificată în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu
presupune în continuare riscuri în ceea ce privește conformitatea cu cerințele
Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului de
stabilitate, datoria publică brută va crește considerabil de la
aproape 74,5 % din PIB în 2013 la 79 % din PIB în 2014, ca urmare a
impactului instituirii unei entități însărcinate cu lichidarea
activelor Hypo Alpe Adria, iar nivelul datoriei va începe să
descrească începând din 2015. Scenariul macroeconomic pe care se
bazează proiecțiile bugetare din program este plauzibil și a
fost elaborat de un organism independent, Institutul de Cercetare Economică
din Austria (WIFO). Conform previziunilor de primăvară ale Comisiei
pentru anul 2014, deficitul se va menține sub nivelul de 3 % în 2014 și
2015, în timp ce soldul structural este probabil să se deterioreze în 2014
și să cunoască o îmbunătățire de numai 0,1 %
din PIB în 2015. Consiliul consideră, pe baza evaluării programului și
pe baza previziunilor Comisiei, precum și pe baza evaluării măsurilor
suplimentare anunțate la 12 mai, în temeiul Regulamentului (CE) nr.
1466/97 al Consiliului, că Austria și-a corectat în mod durabil
deficitul excesiv, însă că persistă un risc de abatere
semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea îndeplinirii
obiectivului pe termen mediu în 2014 și 2015.
(9)
În conformitate cu dispozițiile Tratatului
privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța, Austria și-a
consolidat în 2012 cadrul bugetar printr-o reformă a Pactului intern de
stabilitate al Austriei. Mandatul Consiliului Bugetar al Austriei a fost extins
începând din noiembrie 2013 în lumina cerințelor pactului bugetar. Este
însă, în continuare, necesar să se întreprindă o reformă
aprofundată a relațiilor între diferitele niveluri ale administrației
publice în vederea unei raționalizări mai eficiente a
responsabilităților acestora, astfel cum se precizează în
acordul de coaliție.
(10)
Cheltuielile pe termen mediu și
lung aferente sistemului de pensii și de asistență medicală
și, într-o măsură mai mică, cele legate de îngrijirea pe
termen lung pot periclita sustenabilitatea finanțelor publice. În 2014 au
intrat în vigoare unele măsuri care limitează accesul la regimurile
de pensionare anticipată și sporesc stimulentele în favoarea
prelungirii carierei profesionale. Cu toate acestea, vârsta efectivă de
pensionare, de 58,4 ani în 2012, este cu mult sub media UE și
continuă să fie considerabil mai mică decât vârsta legală
de pensionare (cu 5,6 ani pentru bărbați și cu 2,6 ani pentru
femei în 2012.) Programul național de reformă cuprinde obiective pe
termen scurt relativ ambițioase, de mărire a vârstei efective de
pensionare cu 1,6 ani în perioada 2012-2018, a căror implementare va
trebui monitorizată îndeaproape. Se așteaptă ca reformele
întreprinse de curând în sistemul pensiilor să reducă într-o oarecare
măsură riscurile la adresa sustenabilității, atâta vreme
cât sunt însoțite de îmbunătățiri ale condițiilor de
pe piața muncii care le permit lucrătorilor vârstnici să
rămână încadrați în muncă mai mult timp. Nu sunt
prevăzute însă planuri de introducere a unor măsuri cu un efect
mai structural și pe termen lung, cum ar fi accelerarea armonizării
vârstei legale de pensionare pentru femei și bărbați și
corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață,
ceea ce ar contribui suplimentar la prelungirea carierei profesionale a
lucrătorilor și la sustenabilitatea financiară a sistemului de
pensii.
(11)
Alocarea eficientă a
resurselor în cadrul sistemului de sănătate din Austria este
subminată de o structură de guvernanță complexă și
de importanța relativ mare acordată sectorului spitalicesc, care se
caracterizează prin dimensiuni mari și costuri ridicate. Au fost
întreprinse unele măsuri pentru punerea în aplicare a reformei în domeniul
asistenței medicale și pentru sporirea eficacității
cheltuielilor publice. Cu toate acestea, este posibil ca măsurile
respective să nu fie suficiente pentru a remedia deficiențele
structurale din sector și este în continuare necesar să se
stabilească obiective mai ambițioase pentru reducerea graduală a
îngrijirilor spitalicești în favoarea tratamentelor ambulatorii și
pentru consolidarea asistenței medicale preventive, pentru care nivelul
cheltuielilor publice se situează sub media UE. Sunt considerate
binevenite măsurile anunțate de consolidare a asistenței
medicale primare și de dezvoltare a unor programe de asistență
medicală integrată pentru bolile cronice. Fondul de îngrijire pe
termen lung, care a fost prelungit până în 2016, cu un buget suplimentar
de 650 de milioane EUR, și care se prevede să fie prelungit încă
o dată până în 2018 cu alte 700 de milioane EUR, oferă o soluție
intermediară pentru finanțarea serviciilor de îngrijire.
Sustenabilitatea financiară a îngrijirii pe termen lung va trebui
supravegheată și după această dată-limită.
(12)
Sistemul fiscal din Austria
continuă să fie caracterizat de o sarcină fiscală
ridicată asupra costului forței de muncă și de un nivel
ridicat al contribuțiilor de asigurări sociale, în special pentru
lucrătorii cu venituri reduse. Sarcina fiscală asupra costului forței
de muncă este, la 27,4 % din PIB în 2012, printre cele mai ridicate
din UE. Contribuțiile de asigurări sociale și impozitele pe
veniturile salariale reprezintă aproape 50 % din salariile brute.
Este posibil ca valoarea ridicată a contribuțiilor de asigurări
sociale și a impozitelor pe venitul la angajare să reducă
stimulentele de a munci ale persoanelor cu potențial modest de câștig
și ale celor care sunt a doua persoană care contribuie la venitul
familiei. Pachetul de măsuri fiscale recent adoptat include măsuri
limitate de reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de
muncă, dar nu exploatează potențialul reorientării
către taxe și impozite mai puțin dăunătoare pentru creștere,
cum ar fi impozitele recurente pe proprietățile imobiliare, în cazul
cărora estimările privind valorile impozabile sunt perimate.
(13)
Piața muncii din Austria
continuă să înregistreze rezultate bune, având una dintre cele mai
scăzute rate ale șomajului din UE (2013: 4,9 %). Cu toate
acestea, provocările viitoare legate de îmbătrânirea populației și
de o potențială penurie a forței de muncă fac necesară
o utilizare mai eficace a potențialului de integrare pe piața forței
de muncă a lucrătorilor vârstnici, a femeilor și a migranților,
potențial care este în prezent insuficient valorificat. Rata de ocupare în
rândul lucrătorilor vârstnici se menține, în continuare, sub media UE
(44,9 % față de 50,3 %), în schimb rata de activitate în
rândul acestora a crescut substanțial din 2000, cu aproape 15 puncte
procentuale, ajungând la 44,9 % în 2013. Măsurile de limitare a
pensionărilor anticipate intră în vigoare în 2014 și sunt în
pregătire măsuri suplimentare de consolidare a stimulentelor în
favoarea unei retrageri mai târzii de pe piața muncii. În ciuda acestor
măsuri, persistă dificultăți legate de menținerea pe
piața muncii sau reintrarea pe această piață a
lucrătorilor vârstnici. Migranții se confruntă, în continuare,
cu diferite obstacole care îi împiedică să se integreze pe deplin pe
piața muncii și cu rate semnificativ mai ridicate ale șomajului,
datorate în parte barierelor rămase în calea recunoașterii
calificărilor lor, în ciuda faptului că aceștia reprezintă
un segment tot mai important din forța de muncă. Rata de ocupare în
rândul femeilor este relativ ridicată în 2013, situându-se la 70,8 %,
însă este mult mai puțin favorabilă în echivalent normă
întreagă (55,6 % în 2012.) Austria este una dintre țările
cu cele mai ridicate procente de femei care lucrează cu fracțiune de
normă și cu o concentrare puternică a femeilor în locuri de
muncă slab remunerate. Prin urmare, în Austria, diferențele la
nivelul salariilor și al pensiilor între femei și bărbați
sunt printre cele mai mari din UE. Cu toate că au fost adoptate unele
măsuri pentru a îmbunătăți serviciile de îngrijire a
copiilor și serviciile de îngrijire pe termen lung, disponibilitatea
acestora rămâne limitată.
(14)
Austria a avut rezultate mai bune în ceea ce privește
nivelul de instruire la toate categoriile măsurate în cadrul studiului
OCDE din 2012 privind competențele studenților, însă rezultatele
la citire rămân, în continuare, sub media UE, iar contextul socioeconomic
are, în continuare, un impact considerabil asupra nivelului de instruire. Cu
toate că, în ansamblu, obiectivul urmărit în materie de
părăsire timpurie a școlii a fost îndeplinit, rata de
părăsire timpurie a școlii în rândul elevilor proveniți din
familii de migranți, al căror număr este în creștere, a
fost de peste trei ori mai mare decât rata respectivă în rândul elevilor
care nu provin din familii de migranți (21,5 % față de 6,0 %
în 2012). Se pune insuficient accentul asupra măsurilor de prevenire a
părăsirii timpurii a școlii și nu a fost încă
adoptată o abordare strategică la nivel național privind
garantarea unei educații de înaltă calitate a copiilor preșcolari.
Unele reforme legate de diferite aspecte ale sistemului de învățământ,
în special implementarea programului Noua școală secundară, fie
sunt în curs, fie abia au fost adoptate. Potențialul programului Noua școală
secundară de a atenua efectele negative, pentru elevii aparținând
grupurilor defavorizate social, ale orientării timpurii a elevilor în
diferite tipuri de școli după patru ani de școală
elementară („orientare precoce pe bază de competențe”, early
tracking) și de a îmbunătăți nivelul de instruire
trebuie monitorizat îndeaproape. În învățământul superior,
numărul tot mai mare de studenți exercită o presiune asupra
finanțării și organizării acestui tip de învățământ,
în timp ce procentul studenților care își finalizează studiile
este, în continuare, sunt media UE. Îmbunătățirea nivelului de
instruire este, în continuare, un obiectiv extrem de important pentru a
facilita trecerea de pe băncile școlii pe piața muncii.
(15)
Există în continuare
bariere de reglementare importante, care împiedică întreprinderile și
profesioniștii la nivel individual să își ofere serviciile în
Austria. Legislația care reglementează anumite profesii
limitează formele de societăți în care acestea se pot constitui și
impune obligații privind structura acționariatului acestora, în timp
ce accesul la anumite profesii este condiționat de deținerea unor
calificări profesionale specifice, iar crearea de societăți care
oferă servicii interdisciplinare rămâne dificilă. Cumulate,
aceste cerințe creează bariere la intrarea pe piață și
la exercitarea unor servicii profesionale, care au drept efect restrângerea
concurenței. În ceea ce privește cerințele privind
calificările profesionale, Austria participă la exercițiul de
evaluare reciprocă derulat la nivelul UE și și-a actualizat baza
de date cu profesiile/ocupațiile reglementate ca un prim pas în direcția
evaluării justificării și a proporționalității
cerințelor în materie de calificări profesionale.
(16)
Cerințele legate de informare prevăzute
de legislația UE privind achizițiile vizează garantarea concurenței
și a egalității de tratament printr-o mai bună informare cu
privire la contractele disponibile, o condiție esențială pentru
accesul pe piață. Un nivel mai ridicat de concurență între
ofertanți conduce, în general, la oferte mai favorabile pentru entitățile
contractante, inclusiv la reduceri substanțiale de preț. Cu toate acestea,
valoarea procedurilor de ofertare publicate de autoritățile și
entitățile austriece în conformitate cu legislația UE în materie
de achiziții a fost, în 2012, de 1,5 % din PIB și de 6,6 %
din cheltuielile publice totale pentru lucrări, bunuri și servicii,
cu mult sub mediile UE de 3,4 % și, respectiv, 17,7 %. Această situație antrenează costuri
considerabile pentru contribuabilul austriac și pentru întreprinderi, din
punctul de vedere al oportunităților de afaceri nefructificate.
(17)
În ciuda majorării bugetului
Autorității federale în domeniul concurenței din Austria,
nivelul de acoperire a necesarului său de personal este semnificativ mai
scăzut decât al autorităților altor state membre de dimensiuni
similare sau mai mici. Ar trebui, conform recomandării Consiliului din
2013, să se depună eforturi mai susținute în sensul
stimulării concurenței pe piețele transporturilor de
călători și de marfă din Austria, cu efecte benefice asupra
acestora.
(18)
Cu toate că, în ansamblu,
capitalizarea sectorului bancar a continuat să se îmbunătățească
în 2013, având în vedere profilul de risc al băncilor, par să fie
necesare eforturi suplimentare în vederea consolidării rezervelor de
capital. Consiliul a recomandat în 2013 ca Austria să accelereze procesul
de restructurare a băncilor naționalizate și parțial naționalizate.
În prezent, cadrul legislativ pentru lichidarea Hypo Alpe Adria urmează
să fie prezentat spre adoptare parlamentului până în vară. Sunt
în curs pregătirile organizatorice pentru înființarea respectivei
societăți de administrare a activelor, care se speră că va
deveni operațională în toamnă. Continuă restructurarea
Österreichische Volksbanken AG și, respectiv, lichidarea băncii
„rele” Kommunalkredit, KA Finanz, în conformitate cu deciziile UE în materie de
ajutoare de stat. Va fi crucial să se adopte măsuri transparente și
decisive pentru a duce la bun sfârșit restructurarea băncilor naționalizate,
astfel încât să se protejeze stabilitatea financiară și să
se reducă la minimum efectele negative asupra finanțelor publice.
(19)
În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Austriei și a evaluat Programul de stabilitate și
Programul național de reformă al acestei țări. Comisia a ținut
seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea
acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de
a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare.
Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului
european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.
(20)
Prin prisma acestei
evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Austriei, iar
avizul[8]
său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.
(21)
În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a
zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis
recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă
este euro. Austria ar trebui totodată să vegheze la punerea în
aplicare integrală și în timp util a acestor recomandări,
RECOMANDĂ ca
în perioada 2014-2015 Austria să întreprindă acțiuni astfel
încât:
1.           După
corectarea deficitului excesiv, să consolideze măsurile bugetare
pentru 2014 având în vedere decalajul de 0,5 % din PIB estimat în
previziunile Comisiei din primăvara anului 2014, care indică un risc
de abatere semnificativă de la cerințele Pactului de stabilitate și
de creștere. În 2015, să consolideze semnificativ strategia
bugetară, astfel încât să îndeplinească obiectivul pe termen
mediu, să se mențină la nivelul respectiv și în perioada
următoare și să asigure respectarea regulii privind gradul de
îndatorare, astfel încât să mențină rata datoriei publice pe o
curbă descendentă susținută. Să raționalizeze în
continuare relațiile bugetare dintre diferitele niveluri ale administrației
publice, de exemplu, prin simplificarea structurii organizatorice și prin
alinierea responsabilităților în materie de cheltuieli publice și
de finanțare ale acestora.
2.           Să îmbunătățească
sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, în special prin
propunerea armonizării vârstei legale de pensionare pentru femei și
bărbați și prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța
de viață. Să monitorizeze punerea în aplicare a reformelor
recente care restrâng accesul la pensionarea anticipată. Să
îmbunătățească în continuarea eficacitatea costurilor și
sustenabilitatea serviciilor de asistență medicală și a
serviciilor de îngrijire pe termen lung.
3.           Să reducă nivelul
ridicat al sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă pentru
lucrătorii cu venituri reduse prin reorientarea fiscalității
către surse de venituri susceptibile să aibă un impact mai puțin
negativ asupra creșterii, cum ar fi impozitele recurente pe proprietățile
imobiliare, inclusiv prin actualizarea bazei de impozitare. Să consolideze
măsurile de îmbunătățire a perspectivelor pe piața
muncii ale persoanelor provenite din familii de migranți, ale femeilor și
ale lucrătorilor vârstnici. Printre aceste măsuri se numără
îmbunătățirea în continuare a serviciilor de îngrijire a
copiilor și de îngrijire pe termen lung și recunoașterea
calificărilor migranților. Să îmbunătățească
nivelul de instruire, în special în cazul tinerilor proveniți din familii
de migranți, inclusiv prin îmbunătățirea educației
copiilor preșcolari și prin reducerea efectelor negative ale metodei
de orientare timpurie a elevilor pe criterii de competențe. Să îmbunătățească
în continuare planificarea strategică în învățământul
superior și să intensifice măsurile de reducere a numărului
de studenți care abandonează studiile.
4.           Să elimine barierele
excesive pentru furnizorii de servicii, inclusiv în ceea ce privește forma
juridică a societăților și cerințele privind structura
acționariatului, precum și în ceea ce privește înființarea
de societăți care oferă servicii interdisciplinare. Să
verifice dacă restricțiile aplicate la admiterea într-o profesie
reglementată și la exercitarea profesiei respective sunt proporționale
și justificate de interesul general. Să identifice motivele pentru
care contractele publice care fac obiectul procedurii de achiziții conform
legislației UE au o valoare mică. Să consolideze în mod substanțial
resursele Autorității federale în domeniul concurenței.
5.           Să continue să supravegheze
îndeaproape și să impulsioneze în mod eficace restructurarea
ordonată a băncilor naționalizate și parțial naționalizate.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               COM(2014) 421 final.
[3]               P7_TA(2014)0128
și P7_TA(2014)0129.
[4]               JO L 140, 27.5.2013, p. 11.
[5]               C(2013) 8009 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2)
din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


				|

		52013DC0284

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Cipru /* COM/2013/0284 final - 2013/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
cu scopul de a pune capăt situației
de deficit public excesiv în Cipru
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
având în vedere recomandarea Comisiei
Europene,
întrucât:
(1)       În conformitate cu articolul 126
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre
trebuie să evite deficitele publice excesive.
(2)       Pactul de stabilitate și
creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca
mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității
prețurilor și unei creșteri susținute și durabile,
care să contribuie la crearea de locuri de muncă.
(3)       La 13 iulie 2010,
Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din
TFUE, că în Cipru[1]
există un deficit excesiv și, în temeiul articolului 126
alineatul (7) din TFUE și al articolului 3 din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit
excesiv, a adresat acestui stat membru o recomandare de corectare a deficitului
excesiv până cel târziu în 2012.
(4)       La 27 ianuarie 2011, într-o
comunicare adresată Consiliului, Comisia a ajuns la concluzia că
Ciprul a luat măsuri eficace în conformitate cu recomandarea Consiliului
din 13 iulie 2010 pentru a-și aduce deficitul public sub valoarea de
referință de 3 % din PIB și a considerat că nu mai
este necesară nicio altă măsură în cadrul procedurii de
deficit excesiv.
(5)       La 11 ianuarie 2012, într-o a
doua comunicare adresată Consiliului, Comisia a confirmat că Ciprul a
luat măsuri eficace în conformitate cu recomandarea Consiliului din 13
iulie 2010 pentru a-și aduce deficitul public sub valoarea de
referință de 3 % din PIB și a considerat că nu mai
este necesară nicio altă măsură în cadrul procedurii de
deficit excesiv.
(6)       În conformitate cu
articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,
în cazul în care s-au luat măsuri eficace și, după adoptarea
recomandării inițiale, au survenit evenimente economice negative
neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele
publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte, în
temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, o recomandare
revizuită. Apariția unor evenimente economice negative
neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore asupra bugetului
trebuie evaluată în raport cu previziunile economice care au stat la baza
recomandării Consiliului.
(7)       În conformitate cu
articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, Consiliul trebuie
să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l
să pună capăt situației de deficit excesiv într-un termen
dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase
luni pentru luarea unor măsuri eficace de către statul membru vizat
în vederea corectării deficitului excesiv. De asemenea, într-o recomandare
pentru corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite realizarea
unor ținte bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la baza
recomandării, să fie în concordanță cu o ameliorare
anuală minimă a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat
ciclic, excluzând măsurile punctuale și alte măsuri temporare,
de cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință.
(8)       Pe baza unei reexaminări
aprofundate a naturii, a originii și a gravității
evoluțiilor macroeconomice din Cipru, Comisia a concluzionat, în mai 2012,
că Ciprul se confruntă cu dezechilibre foarte grave, în special în
ceea ce privește poziția externă, finanțele publice și
sectorul financiar, care necesită măsuri urgente. S-a considerat
că situația sectorului bancar din Cipru amenință sustenabilitatea
poziției acestei țări. Pe plan extern, balanța contului
curent prezenta deficite persistente și de proporții, legate de o
eroziune progresivă a competitivității la nivel de
prețuri/costuri, constatându-se totodată că poziția privind
investițiile internaționale constituia un motiv de îngrijorare. Mai mult,
s-a considerat că situația sectorului bancar din Cipru
amenință sustenabilitatea poziției acestei țări. Pe
plan intern, o sursă de îngrijorare a reprezentat-o nivelul foarte ridicat
al datoriilor din sectorul privat, în special în cazul societăților nefinanciare
și al gospodăriilor. În plus, finanțele publice s-au transformat
în deficite anuale și s-au accentuat, chiar în momentul în care economia
ieșea din recesiune, considerându-se că recentele eforturi de a
corecta deficitul excesiv ar putea să nu fie suficiente. Datoria
publică a depășit progresiv pragul prevăzut în tratat
și urma să crească foarte mult.
(9)       La 10 iulie 2012, Consiliul a
adresat recomandări speciale Ciprului, bazate, între altele, pe evaluarea
programului național de reforme al Ciprului și a programului de
stabilitate al acestei țări pentru perioada 2012-2015. Prima
recomandare solicită implementarea riguroasă a strategiei bugetare în
2013 și ulterior, precum și accelerarea introducerii progresive a
unui cadru bugetar multianual executoriu cu o bază juridică
obligatorie și un mecanism corectiv. Cadrul ar trebui să fie
consolidat și prin implementarea unei bugetări bazate pe programe
și pe performanțe. Având în vedere lipsa de eficiență a
administrației fiscale și a colectării impozitelor, este necesar
să se adopte măsuri pentru îmbunătățirea
conformității fiscale și pentru combaterea evaziunii fiscale.
(10)     Având în vedere aceste
condiții economice și financiare dificile, autoritățile
cipriote au solicitat oficial, la 25 iunie 2012, asistență
financiară sub forma unui împrumut acordat de Fondul european de
stabilitate financiară/Mecanismul european de stabilitate (MES), precum
și din partea Fondului Monetar Internațional (FMI), cu scopul de a
sprijini revenirea economiei la creștere durabilă, de a garanta buna
funcționare a sistemului bancar și de a asigura stabilitatea
financiară în Uniunea Europeană și în zona euro. La 27 iunie 2012,
Eurogrupul a invitat Comisia ca, în colaborare cu BCE, autoritățile
cipriote și FMI, să se pună de acord asupra unui program de
ajustare macroeconomică, inclusiv cu privire la nevoile de finanțare,
și să ia măsurile corespunzătoare pentru protejarea
stabilității financiare, într-un context deosebit de dificil în care
există riscul propagării efectelor negative de pe piețele
datoriilor suverane. La 16 martie și la 25 martie 2013, Eurogrupul a ajuns
la un acord politic cu Ciprul în ceea ce privește asistența
financiară și elementele esențiale ale unui program. La 12
aprilie 2013, Eurogrupul a considerat că elementele necesare ale
programului de ajustare macroeconomică sunt instituite și că pot
fi lansate procedurile naționale relevante în vederea aprobării
oficiale a mecanismului de asistență financiară din cadrul MES.
La 25 aprilie 2013, Consiliul a adoptat o decizie în temeiul articolului 136
din TFUE conținând principalele elemente ale programului de ajustare
macroeconomică ce urmau să fie implementate în Cipru. La 26 aprilie 2013,
autoritățile cipriote și Comisia, acționând în numele MES,
au semnat un memorandum de înțelegere compatibil cu decizia
menționată.
(11)     Expansiunea economică
susținută și puternică a Ciprului, care a durat peste un
deceniu, a luat sfârșit în 2009. Activitatea economică a scăzut
cu 1¾%, cererea internă redusă și situația externă defavorabilă
prevalând puternic asupra creșterii. Activitatea economică s-a reluat
în 2010, înregistrându-se o creștere cu 1,1% a PIB‑ului real și
o creștere de 1,5% în prima jumătate a anului 2011. Conform
previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, care au stat
la baza recomandării emise la 13 iulie 2010 de către Consiliu în
temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, era de așteptat ca
economia cipriotă să crească cu 1,3% în 2011. În pofida unui
sezon turistic foarte bun în 2011, redresarea a suferit un regres ca urmare a
accidentului grav din iulie 2011 care a distrus centrala electrică de la
Vasilikos, ce reprezenta jumătate din capacitatea totală de generare
a energiei electrice din Cipru. Mai mult, corectarea unor dezechilibre foarte
grave din sectorul public și privat din Cipru a dus la înăsprirea
condițiilor financiare și fiscale, ceea ce a avut un efect negativ
asupra activității economice, a provocat creșterea nivelului de
incertitudine economică și a exacerbat deteriorarea condițiilor
de pe piața forței de muncă. Din cauza debilității
persistente a mediului internațional, cererea externă nu a
reușit să compenseze impactul asupra cererii interne. Prin urmare, în
2011, creșterea economică anuală a fost de 0,5%, cu aproape un
punct procentual mai mică decât prevăzuse Comisia în momentul
emiterii recomandării Consiliului. Anul 2012 nu a fost inclus în perioada
care a făcut obiectul previziunilor în momentul publicării de
către Comisie a previziunilor care au stat la baza recomandării
Consiliului. Cu toate acestea, în ipoteza unei închideri progresive a
decalajului negativ în materie de producție, pentru anul 2012 se
aștepta o creștere mai mare decât în 2011. În conformitate cu
ultimele previziuni ale serviciilor Comisiei, creșterea PIB-ului real este
estimată la -2.4% în 2012.
(12)     Deficitul bugetar general a
ajuns la 6,3% din PIB în 2011, în creștere de la 5,3% în 2010. Soldul
bugetar s-a înrăutățit în pofida măsurilor de consolidare
fiscală din Legea bugetului 2011 și a trei seturi de măsuri
suplimentare de reducere a deficitului, adoptate în cursul anului 2011, care
s-au dovedit a fi insuficiente pentru a stopa deteriorarea finanțelor
publice. Seria susmenționată de evenimente economice, în special
corectarea dezechilibrelor foarte grave din sectoarele public și privat
ale economiei cipriote, formează fundalul evoluțiilor din sectorul
finanțelor publice, inclusiv efectele importante asupra compoziției
creșterii și costul mai ridicat aferent finanțării
datoriei, implicat de pierderea accesului la piața finanțărilor
pe termen lung.
(13)     În conformitate cu cele mai
recente previziuni ale serviciilor Comisiei, se preconizează că
deficitul public general va ajunge la 6,3% din PIB în 2012. Această
cifră este mult mai mare decât cea din previziunile anterioare ale
serviciilor Comisiei, în special din cauza unei scăderi considerabile a
veniturilor fiscale atât indirecte, cât și directe (provenind, în cea mai
mare parte, din TVA, din impozitul pe profit și din contribuții sociale),
precum și a unor cheltuieli mai ridicate datorate creșterii
șomajului și unui nivel mai ridicat decât era de așteptat al
pensionării anticipate. Comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei
din iarna anului 2013, deficitul din 2012 a fost ajustat în creștere cu
aproximativ ½% din PIB din cauza unor cheltuieli punctuale legate de costurile
de asigurare care au decurs din explozia centralei electrice de la Vasilikos,
din iulie 2011, achitabile pe o perioadă de patru ani, dar contabilizate
integral în 2012, precum și din cauza înregistrării unui transfer de
capital pentru plata dobânzilor capitalizate ale obligațiunilor de
recapitalizare a Cyprus Popular Bank.
(14)     În conformitate cu cele mai
recente previziuni economice ale serviciilor Comisiei, deficitul structural a fost
de 5,7% și de 6,6% din PIB în 2010 și, respectiv, în 2011. Se
preconizează că acesta va atinge 6,6% din PIB în 2012. Previziunile
serviciilor Comisiei care au stat la baza recomandării Consiliului din
iulie 2010 au indicat o creștere potențială medie preconizată
de aproximativ 1% în decursul perioadei de ajustare. Potrivit celor mai recente
previziuni economice ale serviciilor Comisiei, producția
potențială medie pentru anii 2011-2012 este considerată, în
prezent, negativă (aproximativ -0,5%) și se estimează că va
rămâne negativă în perioada 2013-2016. Efectuând corecția care
decurge din revizuirea în jos a producției potențiale de la
recomandarea Consiliului până în prezent, efortul fiscal mediu în perioada
2011-2012 ar fi de aproximativ 0,5%. Cu toate acestea, modificarea
estimată a soldului structural a fost, de asemenea, grav afectată de
scăderile neașteptate ale veniturilor, cauzate de cererea
internă finală mai redusă decât era de așteptat și de
reducerea importurilor, precum și de deteriorarea mai puternică a
situației de pe piața forței de muncă. Acest lucru a dus la
scăderi majore ale veniturilor, în special ale celor provenind din
impozitele indirecte. Luând în considerare aceste efecte, efortul fiscal
ajustat general este estimat, în medie, la aproximativ 2,4% din PIB, mai mare
decât efortul fiscal anual mediu necesar pentru perioada 2011-2012 de cel
puțin 1½% din PIB recomandat de Consiliu. Prin urmare, se poate considera
că Ciprul a luat măsuri eficace, în conformitate cu recomandarea
Consiliului.
(15)     Legea bugetului 2012,
adoptată la 16 decembrie 2011, a inclus o strategie de consolidare
axată pe cheltuieli, constând în principal din (i) contribuții ale salariaților
din sectorul public la regimul de pensii, combinate cu o înghețare a
remunerațiilor din sectorul public mai extins pentru o perioadă de doi
ani, (ii) afilierea noilor salariați din sectorul public la sistemul
general de pensii din cadrul fondului de asigurări sociale în locul
sistemului de pensii, mai generos, din sectorul public, (iii) o mai bună
orientare a transferurilor sociale, (iv) reduceri ale anumitor categorii de
cheltuieli publice, (v) o majorare a ratei TVA de la 15% la 17%, (vi) o
contribuție temporară aplicată veniturilor brute ale
salariaților și pensionarilor din sectorul privat și (vii) o
creștere a ratei de impozitare asupra distribuirii dividendelor (deemed
dividend distribution). Previziunile fiscale susmenționate includ, de
asemenea, măsuri de consolidare luate de autoritățile cipriote
pentru restul anului 2012, după încheierea, în noiembrie 2012, a unui
acord provizoriu privind politicile fiscale cu partenerii de program, în
special o reducere de scară a remunerațiilor salariaților
și pensionarilor din sectorul public și din sectorul public mai
extins. Pe scurt, Ciprul a adoptat, în perioada 2011-2012, măsuri de
consolidare care au extins un impact direct de reducere a deficitului estimat
la peste 5½% din PIB. Această evaluare ascendentă a măsurilor de
consolidare fiscală luate în anii 2011-2012 confirmă concluzia
că Ciprul a luat măsuri eficace.
(16)     Datoria publică
brută a crescut la 71,1% din PIB în 2011, comparativ cu 67,6% din PIB,
cifră anunțată în previziunile serviciilor Comisiei din
primăvara anului 2010, care au stat la baza recomandării emise de
Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE la 13 iulie 2010.
Evoluțiile datoriei au fost determinate, în cea mai mare parte, de un
deficit mai mare decât era de așteptat, de o creștere mai redusă
decât se aștepta și de dificultățile întâmpinate de Cipru
pentru a pătrunde pe piețele internaționale cu scopul de
a-și acoperi necesitățile de finanțare, ceea ce a dus la
creșterea costurilor aferente împrumuturilor. Acești factori,
împreună cu participarea guvernului la recapitalizarea unei bănci
comerciale în iunie 2012, au dus la o creștere a datoriei publice generale
la aproximativ 85,8% din PIB în 2012. În anii următori, datoria
publică va crește inevitabil și mai mult, reflectând slaba
creștere economică și necesitățile substanțiale
de finanțare fiscală. În perioada 2012-2013, datoria publică va
crește și mai mult după primirea asistenței financiare. Se
preconizează că ponderea datoriei față de PIB va atinge o
valoare de vârf de aproximativ 128% din PIB în 2015, după care va
scădea datorită surplusurilor primare sustenabile și revenirii
PIB-ului real la rate de creștere pozitive.
(17)     Având în vedere toți
acești factori și, în special, deteriorarea considerabilă a
poziției bugetare rezultate din încetinirea, mai accentuată decât se
aștepta, a activității economice și poziția generală
a economiei, mai slabă decât s-a avut în vedere în momentul
recomandării inițiale emise de Consiliu în temeiul articolului 126
alineatul (7) din TFUE, acordarea unui nou termen limită Ciprului pentru
corectarea deficitului excesiv este justificată. Este necesar să se
acorde o perioadă suplimentară de patru ani pentru corectarea
deficitului excesiv, având în vedere distanța previzionată până
la valoarea de referință de 3% din PIB la sfârșitul anului 2012
și circumstanțele macroeconomice defavorabile.
(18)     Potrivit celor mai recente
previziuni economice ale serviciilor Comisiei privind creșterea PIB-ului
nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va
atinge un deficit de 2,4% din PIB în 2013, un deficit de 4,3 % din PIB în 2014,
un deficit de 2,1 % din PIB în 2015 și un surplus de 1,2% din PIB în 2016,
în timp ce deficitul public global se preconizează că va atinge 6,5%
din PIB în 2013, 8,4% din PIB în 2014, 6,3% din PIB în 2015 și 2,9% din
PIB în 2016. În scopuri de monitorizare și având în vedere controlul
limitat exercitat de autoritățile cipriote asupra plății
dobânzilor, programul de ajustare macroeconomică ce urmează să
fie implementat de Cipru stabilește obiective fiscale în termeni de sold
primar.
(19)     Pentru a asigura o
corecție sustenabilă a deficitului excesiv, modalitatea adecvată
de ajustare trebuie stabilită și evaluată pe baza unei
evaluări generale referitoare la soldul structural și având drept
criteriu de referință o creștere anuală minimă a
soldului structural de cel puțin 0,5% din PIB. Se preconizează că
măsurile de consolidare precizate integral de aproximativ 4¾% din PIB în 2013
vor avea ca rezultat o creștere a soldului structural fiscal cu
aproximativ 1,3% din PIB în 2013. Pentru 2014, măsurile de consolidare
adoptate se ridică la aproximativ 1¾% din PIB și se estimează
că vor ameliora soldul structural cu 0,3% din PIB în 2014, în timp ce
creșterea soldului structural este estimată la 0,7% din PIB în 2015
și la 1,8% din PIB în 2016.
(20)     Ajustarea pentru perioada 2013-2016
conține măsuri vizând reducerea creșterii cheltuielilor, în
principal a masei salariale din sectorul public și a beneficiilor sociale,
precum și creșterea veniturilor, în special prin majorarea ratelor
TVA, a accizelor, a ratei de impozitare a veniturilor din dobânzi, prin
impozitarea proprietăților și prin impozitul pe profit.
Consolidarea fiscală ar trebui menținută pe termen mediu prin
limitarea creșterii cheltuielilor, prin ameliorarea structurii
impozitării și prin aplicarea de măsuri fiscale structurale.
(21)     Având în vedere consolidarea
suplimentară substanțială din 2013 și condițiile macroeconomice
nefavorabile și deosebit de nesigure, printre altele, din cauza impunerii
unor controale temporare ale capitalului, a pierderii încrederii și a
instabilității sectorului financiar, nu s-a considerat necesar
să se impună o obligație ex‑ante de a lua
măsuri suplimentare de consolidare fiscală pentru 2014 (pe lângă
măsurile adoptate în decembrie 2012, cu efect de la 1 ianuarie 2014). Cu
toate acestea, în programul de ajustare economică și financiară
se prevede obligația autorităților cipriote de a fi
pregătite să asigure atingerea obiectivelor programului prin luarea
de măsuri suplimentare în cazul insuficienței veniturilor sau al
creșterii cheltuielilor sociale, luând în considerare efectele
macroeconomice negative.
(22)     Se estimează că, în 2014,
soldul structural se va ameliora cu 0,3% din PIB, pe baza măsurilor de
consolidare fiscală convenite, care au rămas neschimbate în raport cu
cele prevăzute în proiectul de memorandum de înțelegere din noiembrie
2012. Efortul structural estimat în 2014 se bazează, prin urmare, pe cele
mai recente previziuni ale serviciilor Comisiei, fiind ceva mai mic decât
criteriul de referință privind ameliorarea anuală minimă a
soldului structural cu cel puțin 0,5% din PIB. Acest nivel al
ameliorării ar trebui totuși să fie considerat acceptabil în
situația excepțională actuală impusă de
condițiile macroeconomice deosebit de nesigure, cu schimbări
semnificative ale producției potențiale reale și estimate, estimările
privind soldul structural fiind mai nesigure și mai variabile în timp
decât în condiții macroeconomice mai stabile. Previziunile serviciilor
Comisiei din iarna anului 2013 au luat în considerare măsurile de
consolidare pentru 2014 și au indicat o creștere a soldului
structural cu aproximativ 1,4% din PIB din 2013 până în 2014.
Creșterea mai redusă a soldului structural în 2014 estimată în
prezent – în pofida unui set neschimbat de măsuri de consolidare – poate
fi explicată prin (i) deteriorarea bazei de impozitare a măsurilor
privind veniturile adoptate în 2013, ceea ce implică faptul că se
preconizează că unele dintre aceste măsuri vor avea un impact
tot mai redus în 2014, (ii) revizuirea în scădere a impactului unora
dintre măsurile de consolidare deja luate pentru 2014, datorată
condițiilor macroeconomice înrăutățite din întreaga
perioadă de programare, (iii) o reducere previzionată, în 2014, a
veniturilor colectate ca urmare a aplicării unor măsuri fiscale,
valoarea acestor venituri (de exemplu, impozitul pe venit și TVA)
depinzând de activitatea economică din 2013 și (iv) faptul că
elasticitatea standard utilizată pentru determinarea separării dintre
componenta ciclică și soldul structural poate duce la subestimarea
adevăratului efort fiscal subiacent. O analiză ascendentă
și foarte amănunțită a măsurilor de consolidare
discreționare reprezintă un element important într-o evaluare a
orientării politicii bugetare. Aceasta poate oferi, în special în
condiții macroeconomice deosebit de nesigure, o imagine complementară
utilă a adevăratului efort fiscal subiacent. Valoarea măsurilor
de consolidare fiscală este, în medie, mai mare de 3% din PIB pentru anii 2013-2014.
Deși efortul este semnificativ, creșterea corespunzătoare a
soldului structural este, în medie, de numai aproximativ ¾% din PIB.
(23)     Progresele înregistrate în
ceea ce privește implementarea angajamentelor asumate de Cipru în cadrul
procedurii de deficit excesiv vor fi monitorizate la intervale regulate. În caz
de insuficiență a veniturilor sau de creștere a
necesităților în materie de cheltuieli sociale, Ciprul ar trebui
să fie pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a asigura
atingerea obiectivelor fiscale.
(24)     Ciprul îndeplinește
condițiile de prelungire a termenului-limită pentru corectarea
deficitului public excesiv în conformitate cu dispozițiile articolului 3
alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și
clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv,
ADOPTĂ
PREZENTA RECOMANDARE:
(1)
Ciprul este invitat să pună capăt
situației actuale de deficit bugetar excesiv până în 2016.
(2)
Pentru a reduce deficitul public global sub
valoarea de referință de 3% din PIB până în 2016, Ciprul ar
trebui să atingă obiectivele privind deficitul public global, și
anume 6,5% din PIB în 2013, 8,4% din PIB în 2014, 6,3% din PIB în 2015 și 2,9%
din PIB în 2016.
(3)
În acest scop, Ciprul ar trebui să
implementeze cu rigurozitate Legea bugetului pentru 2013 și măsurile
de consolidare suplimentare convenite, ceea ce ar trebui să se ridice la
cel puțin 351 de milioane EUR în 2013. Ciprul ar trebui să
implementeze integral măsurile fiscale pentru 2014, adoptate în decembrie 2012,
care se ridică la cel puțin 270 de milioane EUR în 2014. Ciprul ar
trebui să monitorizeze lunar efectul bugetar al măsurilor de
consolidare luate și să fie pregătit să asigure atingerea
obiectivelor fiscale prin luarea de măsuri suplimentare în caz de
insuficiență a veniturilor sau de creștere a cheltuielilor
sociale, ținând seama de circumstanțele macroeconomice.
(4)
Ciprul ar trebui să mențină
consolidarea fiscală pe termen mediu, convergând către obiectivul
său bugetar pe termen mediu privind un buget echilibrat în termeni
structurali, prin limitarea creșterii cheltuielilor, prin ameliorarea
structurii impozitării și prin luarea de măsuri fiscale
structurale.
(5)
Consiliul stabilește un termen limită de 3
luni în care autoritățile cipriote să ia măsuri eficace
și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE)
nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind
strategia de consolidare avută în vedere pentru atingerea obiectivelor.
În afară de raportul prevăzut în
recomandarea (5) și în paralel cu programul de ajustare financiară,
Ciprul ar trebui să raporteze cu privire la progresele realizate în ceea
ce privește implementarea prezentelor recomandări o dată la trei
luni, precum și într-un capitol separat din cadrul programului de
stabilitate, până la corectarea definitivă a deficitului excesiv.
Prezenta
recomandare se adresează Republicii Cipru.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 186, 20.7. 2012, p. 30.


title: 2013/105/CE: Recomandarea Comisiei din 9 octombrie 2009 privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon

text:
               23.2.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 51/18

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 9 octombrie 2009
   privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon
   (2013/105/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211,
   întrucât:

               (1)

               În aprilie 2006, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Directiva privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (1), prin care a fost stabilit cadrul pentru adoptarea de măsuri privind potențialul de economisire a energiei în sectoare neparticipante la sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (ETS).

               (2)

               Planurile naționale de acțiune pentru eficiența energetică (NEEAP) prevăzute de Directiva 2006/32/CE joacă un rol central în planificarea și raportarea implementării măsurilor naționale de îmbunătățire a eficienței energetice, cu excepția ETS. În primele lor NEEAP, o serie de state membre UE au prezentat planuri de exploatare a potențialului de economisire a energiei al sectorului TIC (2).

               (3)

               În octombrie 2006, Comisia a adoptat comunicarea Plan de acțiune pentru eficiență energetică: realizarea potențialului
                   (3), care subliniază necesitatea unei schimbări de paradigmă vizând modelele comportamentale din societățile noastre în scopul utilizării unei cantități reduse de energie concomitent cu menținerea calității vieții.

               (4)

               Ulterior, în martie 2007, Consiliul European a confirmat obiectivul de reducere a consumului de energie al UE cu 20% în comparație cu prognozele pentru anul 2020 și a aprobat obiectivul de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020. De asemenea, Consiliul European a lansat un apel pentru dezvoltarea unei politici comunitare sustenabile în domeniul energetic și al schimbărilor climatice, ca recunoaștere a legăturii dintre consumul de energie și emisiile de dioxid de carbon. Se consideră că realizarea potențialului de reducere cu 20% a consumului de energie al UE va avea ca rezultat importante reduceri ale costurilor și beneficii de mediu.

               (5)

               În ianuarie 2008, Comisia a adoptat comunicarea De două ori 20 până în 2020: Șansa oferită Europei de schimbările climatice, conținând un pachet de propuneri concrete și ambițioase în domeniul energetic și al climei care arată că obiectivele fixate în materie de protecție a climei sunt fezabile din punct de vedere tehnologic și economic și oferă o oportunitate unică de afaceri pentru mii de întreprinderi europene (4). Consiliul European (5) și Parlamentul European au adoptat pachetul în decembrie 2008.

               (6)

               În mai 2008, Comisia a adoptat o comunicare intitulată Soluționarea problemei eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor
                   (6), prin care recunoaște potențialul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) de a oferi mijloace eficiente de îmbunătățire a eficienței energetice în sectorul industrial și în ansamblul societății civile.

               (7)

               În iulie 2008, Comisia a adoptat comunicarea referitoare la Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă
                   (7) (SCP/SIP), conținând propuneri vizând îmbunătățirea performanței ecologice a produselor de-a lungul ciclului lor de viață și încurajarea cererii de mărfuri sustenabile, încurajând în același timp industria din UE să exploateze oportunitățile de inovare.

               (8)

               În sprijinul planului de acțiune SCP/SIP și pe baza mandatului aferent din comunicarea Politica integrată a produselor – Dezvoltarea unei gândiri asupra mediului înconjurător bazată pe ciclul de viață
                   (8), Comisia elaborează, prin intermediul Centrului Comun de Cercetare, un manual de orientare (9) privind cuantificarea și evaluarea impactului asupra mediului al ciclului de viață al produselor și proceselor, inclusiv emisiile de dioxid de carbon și eficiența energetică.

               (9)

               În noiembrie 2008, Comisia a adoptat Planul european de redresare economică (10) vizând reîntoarcerea mai rapidă la creșterea economică, în care se accentua necesitatea imediată de investiții în eficiența energetică și în tehnologiile ecologice. În vederea implementării planului, Comisia a propus, în comunicarea intitulată Investiția de azi în Europa de mâine
                   (11), un pachet de măsuri de sprijinire financiară a rețelelor energetice și a rețelelor de bandă largă de mare viteză.

               (10)

               Ca parte a planului european de redresare economică, Comisia a lansat parteneriate public-privat care urmăresc să continue dezvoltarea tehnologiilor ecologice și a infrastructurilor energetice inteligente în domeniile construcțiilor, producției și transporturilor, cum ar fi clădirile eficiente din punct de vedere energetic, fabricile viitorului și, respectiv, inițiativa privind autoturismele ecologice.

               (11)

               În decembrie 2008, Comisia a adoptat, în cadrul inițiativei privind transportul ecologic, un plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa, însoțit de o propunere de directivă de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente (ITS) în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (12). Comisia a propus măsuri specifice vizând accelerarea răspândirii ITS, în scopul îmbunătățirii eficienței energetice a sistemelor de transport.

               (12)

               Energia utilizată de echipamentele și serviciile TIC reprezintă aproximativ 8% din energia electrică din UE și aproximativ 2% din emisiile de dioxid de carbon (13). Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (14) conține reglementări aplicabile pe întreg teritoriul comunitar privind plasarea pe piață a produselor consumatoare de energie, inclusiv produse TIC, în ceea ce privește eficiența energetică a acestora și performanța ecologică pe întreaga durată de viață. De asemenea, directiva prevede oferirea de oportunități inițiativelor voluntare prezentate de către industrie.

               (13)

               În comunicarea acesteia privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu un nivel redus al emisiilor de dioxid de carbon
                   (15), Comisia a atras atenția asupra potențialului neexploatat al ameliorărilor sistemice ale proceselor din interiorul sectorului TIC, între acestea aflându-se operațiunile, producția, furnizarea de servicii și gestionarea lanțului de aprovizionare.

               (14)

               Rezultatele consultării publice (16) publicate în septembrie 2009 au confirmat faptul că în prezent întreprinderile urmăresc diferite strategii pentru a-și ameliora performanțele energetice și ecologice. O abordare coordonată ar evidenția mai bine oportunitățile, ar orienta investițiile și ar aduce beneficii economice pentru întregul sector, contribuind în același timp la atingerea obiectivelor de eficiență energetică.

               (15)

               Stabilirea de către sectorul TIC a unor obiective ambițioase de îmbunătățire a performanței energetice și ecologice a proceselor acestuia este deosebit de importantă. Evoluția în direcția unor astfel de obiective ar trebui să fie măsurabilă și verificabilă. Obiectivele ar trebui să fie reevaluate pe măsură ce devin disponibile date de bază mult mai precise. Sectorul TIC și-a exprimat interesul privind înființarea unui Forum TIC pentru eficiență energetică (ICT4EE), care va pregăti adoptarea și implementarea unui cadru de măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale sectorului, care va stabili obiective și va urmări progresele înregistrate.

               (16)

               În scopul prezentei recomandări, „sectorul TIC” înseamnă sectoare de producție TIC, sectoare comerciale TIC și sectoare de servicii TIC, astfel cum au fost definite de către Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (17).

               (17)

               Se estimează că îmbunătățirile aduse de TIC în alte sectoare ar putea contribui la economii de aproximativ 15% din emisiile totale de dioxid de carbon până în 2020 (18). Se anticipează câștiguri semnificative în ceea ce privește eficiența energetică pe termen scurt pentru clădiri și construcții, logistica transporturilor și consumul final de energie.

               (18)

               Sectorul TIC poate furniza instrumente de simulare, modelare, analiză, monitorizare și vizualizare care sunt vitale pentru adoptarea unei abordări holistice asupra proiectării și utilizării clădirilor, care să țină cont de factorii multipli care influențează cererea de energie. Cu toate acestea, investițiile sunt descurajate de absența la nivel sectorial a unor mijloace disponibile precise și transparente de cuantificare și urmărire în timp a reducerii consumului de energie și a costurilor, care, într-o situație ideală, ar putea forma o bază pentru strategii și instrumente de proiectare.

               (19)

               Sectoarele transporturilor și logisticii depind în mare măsură de utilizarea TIC pentru desfășurarea și optimizarea întregii lor activități, în special în ceea ce privește cerințele de transport și depozitare. Prin urmare, acestea dețin o poziție favorabilă pentru a-și asuma un rol conducător în optimizarea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon presupuse de procesul de funcționare și pentru a furniza informații relevante clienților.

               (20)

               În sectorul clădirilor și construcțiilor și al transporturilor și logisticii a fost deja identificată necesitatea elaborării unor metodologii comparabile pentru măsurarea performanței energetice și a emisiilor de dioxid de carbon, activitatea în acest sens fiind deja inițiată. Existența unor metodologii comune ar trebui să permită obținerea de date precise și stabilirea unei platforme pe care vor putea fi dezvoltate instrumente TIC.

               (21)

               Parteneriatele între sectoare pot accelera dezvoltarea și răspândirea pe scară largă a soluțiilor TIC de monitorizare, gestionare și măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale activităților consumatoare de energie, ceea ce va contribui la asigurarea unei baze solide pentru adoptarea de decizii privind reducerea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon.

               (22)

               Contorizarea inteligentă poate asigura fluxuri de informație în timp real și noi bucle de control, permițând astfel o mai bună gestionare și controlul energiei, dar poate influența și consumul final al utilizatorilor, în special atunci când contorizarea este însoțită de o facturare detaliată. O serie de state membre au introdus sau examinează căile legale de a introduce obligativitatea contorizării inteligente. Acțiunea concertată a statelor membre de stabilire a unor specificații funcționale minime pentru contoarele inteligente va contribui la eliminarea obstacolelor de ordin tehnic, va asigura interoperabilitatea și va permite introducerea unor aplicații TIC inovatoare pentru gestionarea utilizării finale de energie.

               (23)

               Contorizarea inteligentă și rețelele inteligente reprezintă mijloace importante de maximizare a economiei de energie a clădirilor, de răspândire pe scară largă a vehiculelor electrice, de furnizare și distribuire eficientă a energiei și de integrare a surselor de energie regenerabilă. Aplicațiile și serviciile rezultate în urma unor astfel de evoluții pot da naștere unor sectoare noi de activitate economică, implicând actori atât din sectorul energetic, cât și din sectorul TIC. Condițiile care contribuie la apariția de piețe noi ar trebui să fie examinate împreună cu schemele pilot și alte inițiative exploratorii.

               (24)

               În sensul prezentei recomandări, dematerializarea TIC ar trebui să fie înțeleasă ca reducerea dependenței de echipamente fizice care caracterizează furnizarea de servicii electronice. Dematerializarea are o deosebită importanță în cazul achizițiilor publice din domeniul TIC. Aceasta se poate obține prin optimizarea utilizării resurselor fizice existente, prin optimizarea configurării sistemelor TIC și prin prevenirea limitării din punct de vedere contractual sau tehnic a extensiilor sau upgradărilor sistemelor în cauză.

               (25)

               La toate nivelurile guvernării există disponibilitatea de angajare în activități de ameliorare a eficienței energetice și de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, evidențiată în cadrul consultărilor publice menționate la considerentul 14. Rolul TIC în îndeplinirea acestor obiective reprezintă, de asemenea, punctul focal al inițiativelor actuale aparținând autorităților publice din întreaga Europă. Cooperarea efectivă la nivelurile național, regional și local ale guvernelor statelor membre reprezintă o condiție pentru coerența măsurilor, exploatarea sinergiei pozitive între acestea și constituirea unei rezerve de cunoștințe dobândite prin împărtășirea experiențelor.

               (26)

               Se estimează că utilizarea pe scară largă a unor aplicații cum ar fi serviciile și aplicațiile publice online, precum și a tehnologiilor avansate de colaborare ar putea contribui la economisirea a cel puțin 1-2% din consumul total de energie la nivel mondial până în 2020 (19). Pentru obținerea de către UE a unor economii de scară, este esențială existența unei infrastructuri de servicii în bandă largă pe întregul continent.

               (27)

               Nicio organizație individuală sau grup de părți interesate nu pot acționa eficace în mod independent. Acțiunile concertate ale mai multor organizații din sectorul public și privat, inclusiv parteneriatele la niveluri locale și regionale, pot fi primele care să contribuie la schimbarea sistemică în întreaga societate. În plus, Comisia dorește să încurajeze schimbul de bune practici privind utilizarea soluțiilor TIC ca metodă de îmbunătățire a eficienței energetice.

               (28)

               Obținerea de progrese reale reclamă asumarea unui angajament la nivel național, regional și local. Prin urmare, factorilor de decizie politică de la nivel național, regional și local din statele membre le revine sarcina de a-și confirma angajamentul deplin pentru facilitarea punerii în aplicare în timp util a măsurilor prezentate în prezenta recomandare.

         RECOMANDĂ sectorului tehnologiilor informației și comunicațiilor
   În scopul reducerii contribuției în creștere a acestuia la emisiile globale de dioxid de carbon și al întăririi capacității tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) de a juca un rol central și esențial în tranziția către economia eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon,

               (1)

               să se angajeze într-un proces de diminuare în mod progresiv a emisiilor de dioxid de carbon care să conducă la o reducere măsurabilă și verificabilă a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon rezultate în urma proceselor de producție, transport și vânzări a echipamentelor și componentelor TIC.

               (2)

               să participe, prin intermediul asociațiilor sale sectoriale, la un exercițiu care urmează a fi inițiat de Uniunea Europeană, care urmărește:

                           (a)

                           să dezvolte un cadru de măsurare a performanței sale energetice și ecologice, în privința căreia sectorul va trebui să furnizeze date de bază până în 2010;

                           (b)

                           să adopte și să pună în aplicare metodologii comune în acest scop până în 2011;

                           (c)

                           să identifice, până în 2011, obiective de eficiență energetică care să propună depășirea obiectivelor UE 2020 până în 2015;

                           (d)

                           să publice o foaie de parcurs în termen de 3 luni de la adoptarea prezentei recomandări, urmată de rapoarte anuale;

               (3)

               să coopereze cu Comisia Europeană și alte organisme publice și organizații internaționale pertinente în scopul dezvoltării unui cadru de auditare și verificare menit să stabilească dacă și în ce mod întreprinderile îndeplinesc obiectivele de reducere a intensității energetice și a emisiilor de dioxid de carbon.

               (4)

               să identifice, în strânsă colaborare cu sectorul clădirilor și construcțiilor, soluții TIC de îmbunătățire a performanței ecologice și energetice a clădirilor noi și existente, precum și practici de construcție și renovare care să alcătuiască o foaie de parcurs comună pentru adoptarea pe scară largă a unor astfel de soluții.

               (5)

               să înlăture, în strânsă cooperare cu sectorul clădirilor și construcțiilor, obstacolele din calea unei utilizări extinse a instrumentelor TIC de modelare și simulare și a altor aplicații pertinente care facilitează și sprijină conformitatea cu normele în vigoare de reglementare a performanțelor energetice ale clădirilor.

               (6)

               să identifice, în strânsă cooperare cu sectorul transporturilor și logisticii, soluții TIC de îmbunătățire a performanțelor ecologice și energetice a propriilor servicii care să alcătuiască o foaie de parcurs comună pentru adoptarea pe scară largă a unor astfel de soluții, în coordonare cu activitatea desfășurată în conformitate cu planul de acțiune ITS.

               (7)

               să elaboreze, în strânsă cooperare cu sectorul transporturilor și logisticii, un cadru sistematic care să furnizeze tuturor utilizatorilor potențiali date cuprinzătoare, comparabile și precise privind consumul de energie și emisiile de dioxid de carbon ale operațiunilor și serviciilor de transport de mărfuri și pasageri.

         RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:
   În vederea asigurării coerenței depline a politicilor TIC cu metodele la nivel național, local și regional de asigurare a tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii scăzute de dioxid de carbon,

               (8)

               prin intermediul autorităților naționale competente:

                           (a)

                           să convină, cel târziu până la sfârșitul anului 2010, asupra unor specificații funcționale comune minime pentru contorizarea inteligentă care să permită consumatorilor să beneficieze de informații și posibilități ameliorate de gestionare a propriului consum de energie;

                           (b)

                           să stabilească, cel târziu până la sfârșitul anului 2012, un termen clar pentru furnizarea de mijloace de contorizare inteligentă pentru consumatori.

               (9)

               să adopte și să implementeze practici privind achizițiile publice care potențează capacitatea cererii sectorului public de a promova dematerializarea produselor și serviciilor TIC.

               (10)

               să faciliteze, la toate nivelurile administrației, utilizarea unor instrumente TIC pertinente pentru mai buna înțelegere a implicațiilor diferitelor politici și pentru evitarea efectelor secundare negative apărute în urma interacțiunii între acestea.

               (11)

               să încurajeze utilizarea simulării și modelării energetice în cadrul procesului de educare și formare a profesioniștilor din sectoare esențiale, în special:

                           (a)

                           arhitecți, constructori și instalatori;

                           (b)

                           auditori din domeniul energetic;

                           (c)

                           logistică și transporturi de mărfuri sau persoane;

                           (d)

                           servicii publice, planificare și funcții de elaborare a politicilor.

               (12)

               să urmărească și, acolo unde este necesar, să upgradeze, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, strategiile de instalare a unei infrastructuri sustenabile în bandă largă de mare viteză, în vederea facilitării monitorizării și gestionării consumului, distribuției și producției de energie, inclusiv din surse regenerabile, precum și de introducere a unor sisteme pentru uzul comunităților, cum ar fi contorizarea inteligentă, rețelele inteligente și orașele inteligente.

               (13)

               pe lângă obligațiile prevăzute de articolul 3 alineatul (11) și de anexa 12 la Directiva 2009/72/CE pentru piața internă a energiei electrice (20), să angajeze toate părțile interesate în proiecte pilot la scară largă și demonstrații de contorizare inteligentă și rețele inteligente, în vederea stabilirii unui consens privind cerințele pentru viitoarele inovații pe bază de TIC.

               (14)

               să utilizeze, cu ajutorul autorităților naționale, regionale și locale, platforme digitale deschise pentru a facilita abordarea integrată a amenajării urbane și a furnizării serviciilor publice, precum și în vederea încurajării schimbului de cunoștințe, a publicării de cataloage de cele mai bune practici și a menținerii unor baze de date ușor accesibile.

               (15)

               să creeze, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, oportunități de cooperare și soluționare a problemelor în mod creativ la nivel comunitar, prin apeluri la prezentarea de propuneri, concursuri și, acolo unde este posibil, prin furnizarea de acces liber la o gamă largă de resurse publice digitale și date publice.

               (16)

               să ofere tuturor categoriilor de populație din propriile comunități, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, posibilitatea substituirii proceselor administrative offline prin aplicații și servicii online, acestea din urmă contribuind la ameliorarea eficienței energetice.

         INVITĂ statele membre:
   să informeze Comisia în privința măsurilor adoptate ca reacție la prezenta recomandare în termen de 12 luni de la publicarea acesteia, iar ulterior o dată pe an.

      Adoptată la Bruxelles, 9 octombrie 2009.

            Pentru Comisie

         Viviane REDING

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

      (2)  Astfel cum se menționează în sinteza evaluării finale a tuturor celor 27 de planuri de acțiune naționale pentru eficiența energetică, „Să acționăm împreună pentru economisirea energiei”, SEC(2009)889 final, prevăzută de Directiva 2006/32/CE.

      (3)  COM(2006) 545.

      (4)  COM(2008) 30.

      (5)  Concluzii ale Consiliului European, decembrie 2008, 17271/1/08 REV 1, 13 februarie 2009.

      (6)  COM(2008) 241.

      (7)  COM(2008) 397.

      (8)  COM(2003) 302.

      (9)  The International Reference Life Cycle Reference System (ILCD) Handbook and supporting Data Network (Manualul privind sistemul internațional de date de referință privind ciclul de viață, precum și rețeaua de date de sprijin). http://lct.jrc.ec.europa.eu/eplca/deliverables/international-reference-life-cycle-data-system-ilcd-handbook

      (10)  COM(2008) 800, „Un plan european de redresare economică”.

      (11)  COM(2009) 36.

      (12)  COM(2008) 886, „Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa” și COM(2008) 887, Propunere de directivă de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport.

      (13)  Bio Intelligence "Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency" (Impactul tehnologiilor informației și comunicațiilor asupra eficienței energetice).

      (14)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

      (15)  COM(2009) 111 final.

      (16)  Consultare publică privind tehnologiile informației și comunicațiilor pentru o societate cu emisii reduse de carbon, 30 martie – 14 iunie 2009.

      (17)  OECD Guide to Measuring the Information Society (Ghid OCDE pentru evaluarea societății informaționale), Rev. iulie 2009. www.oecd.org/sti/measuring-infoeconomy/guide

      (18)  SMART 2020: Dezvoltarea economiei cu emisii reduse de dioxid de carbon în era informației, un raport al The Climate Group (Grupul pentru climă) în numele Global eSustainability Initiative (Inițiativa globală pentru e-sustenabilitate) (GeSI)

      (19)  SMART 2020: Dezvoltarea economiei cu emisii reduse de dioxid de carbon în era informației, un raport al The Climate Group (Grupul pentru climă) în numele Global eSustainability Initiative (Inițiativa globală pentru e-sustenabilitate) (GeSI).

      (20)  JO L 211, 14.8.2009, p 55.