               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.7.2016
            COM(2016) 518 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de notificare a Spaniei în vederea luării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv
            {SWD(2016) 263 final}

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de notificare a Spaniei în vederea luării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (9),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și de creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
                  1
               , care a fost adoptat cu scopul de a stimula corectarea rapidă a deficitelor publice excesive.

               (3)La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (Tratatul CE), că în Spania există un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până cel târziu în 2012, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratatul respectiv. De atunci, Consiliul a emis trei noi recomandări adresate Spaniei (la 2 decembrie 2009, la 10 iulie 2012 și la 21 iunie 2013) în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFEU, care au prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, 2014 și, respectiv, 2016. În toate cele trei recomandări, Consiliul a considerat că Spania a luat măsuri eficace, însă că finanțele publice au avut mult de suferit din cauza unor evenimente economice negative neprevăzute
                  2
               .

                (4)În conformitate cu dispozițiile articolului 126 alineatul (8) din Tratat, Consiliul a decis la 12 iulie 2016 că Spania nu a luat măsuri eficace în urma recomandării Consiliului din 21 iunie 2013.

               (5)În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, dacă un stat membru participant nu pune în aplicare măsurile sau dacă, în opinia Consiliului, măsurile se dovedesc a nu fi adecvate, Consiliul ia imediat o decizie în temeiul articolului 126 alineatul (9) din Tratat.

               (6)
                     Comisia și-a actualizat previziunile din primăvara anului 2016 cu informațiile disponibile până la 19 iulie 2016. Pe această bază, previziunile de creștere a PIB-ului real pentru 2016 au fost revizuite în sens crescător cu 0,3 puncte procentuale în comparație cu previziunile din primăvară, la 2,9 %, și în sens descrescător pentru anul 2017 (2,3 %, față de 2,5 % în primăvară). Pentru 2018, se estimează că PIB-ul real va crește cu 2,1 %, față de o creștere cu 3,2 % în 2015. Se preconizează, așadar, că creșterea economică va încetini, dar va rămâne robustă, ea beneficiind în continuare de reformele întreprinse ca răspuns la criză și de finalizarea cu succes a programului de asistență financiară. Redresarea continuă să fie însoțită de crearea unui număr semnificativ de locuri de muncă, în contextul unei politici persistente de moderare a salariilor și beneficiind de reformele de pe piața muncii. Prețurile scăzute ale petrolului sprijină, de asemenea, creșterea. În același timp, se preconizează că inflația va fi de −0,3 % în 2016. Cu toate acestea, previziunile de creștere economică sunt amenințate de riscuri de evoluție negativă, în special începând cu 2017; aceste riscuri sunt legate, printre altele, de rezultatul referendumului din Regatul Unit privind apartenența la Uniunea Europeană, care a sporit incertitudinea, cu posibile implicații negative pentru comerț și cererea internă.

               (7)Conform previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că deficitul public va scădea la 4,6 % din PIB în 2016, la 3,3 % din PIB în 2017 și la 2,7 % din PIB în 2018 (în comparație cu obiectivele programului de stabilitate de 3,6 %, 2,9 % și 2,2 % din PIB în 2016, 2017 și, respectiv, 2018 și un deficit prognozat de 3,9 % din PIB în 2016 și 3,1 % din PIB în 2017 în previziunile din primăvară). Valoarea mai mare a deficitului preconizat este cauzată parțial de faptul că versiunea actualizată a previziunilor Comisiei ia în calcul un număr mai mic de măsuri de limitare a cheltuielilor la nivelul administrației centrale și la nivelul administrațiilor regionale ca răspuns la Recomandarea Comisiei din martie 2016 (0,2 % din PIB) față de previziunea programului de stabilitate (0,4 % din PIB), având în vedere că unele dintre aceste măsuri nu au fost încă suficient detaliate pentru a fi incluse în previziunile Comisiei, pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale. Cu toate acestea, cea mai mare parte a diferenței se datorează modificărilor aduse cadrului juridic de impozitare a profitului, conducând la reducerea plăților în avans efectuate de societăți („pagos fraccionados”) în 2016. Deficitul de plăți în avans nu a fost cuantificat în programul de stabilitate și a devenit evident abia în luna aprilie, la momentul primei tranșe, după data-limită a previziunilor de primăvară. Versiunea actualizată a previziunilor din primăvara 2016 ale serviciilor Comisiei estimează că acest deficit este de 0,5 % din PIB în 2016. Deoarece modificările menționate anterior creează o întârziere permanentă în plata impozitelor, dar nu și modificarea ratei de impozitare sau a bazei de impozitare, acestea nu ar afecta venitul din impozitele pe venitul societăților odată ce situația redevine stabilă (începând din 2017). Aceste modificări ar duce la o pierdere temporară la nivelul colectării impozitelor în 2016, care a fost tratată ca un eveniment cu caracter excepțional în previziunile actualizate din primăvară. Pentru 2017, diferențele dintre previziunile actualizate din primăvară și programul de stabilitate își au originea în poziția inițială sub așteptări și în faptul că măsurile de economisire luate ca răspuns la Recomandarea Comisiei din martie 2016 nu sunt încă suficient de detaliate pentru a fi luate în considerare pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale. Se estimează că deficitul structural va crește cu 0,4 % și 0,1 % din PIB în 2016 și, respectiv, 2017, și că el va stagna în 2018. Cu toate acestea, în 2016, creșterea preconizată a deficitului structural este parțial determinată de faptul că perspectiva actuală în ceea ce privește inflația și creșterea PIB-ului nominal este mai nefavorabilă decât cea care stă la baza bugetului 2016, fapt care a avut efecte negative asupra veniturilor publice structurale, nepermițând adaptarea cheltuielilor.

               (8)Ponderea datoriei publice brute în PIB a crescut de la 36 % în 2007 la aproximativ 99 % în 2014. În 2015, ponderea datoriei a fost mai mult sau mai puțin stabilă, întrucât vânzările nete de active financiare au contrabalansat impactul negativ al unei creșteri a deficitului care a fost mai rapidă decât creșterea PIB-ului nominal. Conform previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că ponderea datoriei va atinge un nivel maxim de 100,6 % din PIB în 2017, în timp ce previziunile din primăvară estimează că datoria va atinge un nivel maxim de 100,3 % din PIB în 2016. Deși Spania nu pare să se confrunte cu riscuri imediate de presiune bugetară decurgând din această pondere ridicată a datoriei, riscurile în materie de sustenabilitate a datoriei vor crește în mod semnificativ pe termen mediu, dacă poziția bugetară nu este îmbunătățită. Pe termen lung, se preconizează că riscurile la adresa sustenabilității fiscale vor fi reduse datorită impactului pozitiv al reducerii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației
                  3
               .

               (9)În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în decizia Consiliului de a notifica statul membru să ia măsuri de reducere a deficitului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat, Consiliul solicită statului membru să îndeplinească obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza notificării, o îmbunătățire anuală cu cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare. Cu toate acestea, adoptarea de către Consiliu a respectivei decizii de notificare în a doua jumătate a anului amplifică efortul fiscal necesar pentru a atinge o anumită îmbunătățire anuală a soldului structural. Este, de asemenea, important să se aibă în vedere faptul că scenariul de referință pentru noua traiectorie a ajustărilor începe cu o deteriorare de 0,4 % din PIB a deficitului structural, care rezultă cel puțin parțial din faptul că inflația s-a dovedit a fi mai scăzută decât se preconizase în scenariul care a stat la baza bugetului 2016 – un eveniment aflat în mare parte în afara controlului guvernului. Ținând cont de cele de mai sus, este oportun să nu se solicite măsuri structurale suplimentare în 2016.

               (10)Având în vedere că nu ar trebui să se solicite măsuri structurale suplimentare în 2016, acordarea unui an suplimentar Spaniei pentru corectarea deficitului său excesiv, care reprezintă norma în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, ar necesita o îmbunătățire anuală a soldului structural în 2017, ceea ce ar avea un impact prea negativ asupra creșterii economice. În consecință, se consideră oportună prelungirea termenului acordat Spaniei pentru a pune capăt situației sale de deficit excesiv.

               (11)Prin urmare, o traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă ar impune Spaniei să atingă un deficit public de 4,6%, 3,1 % și 2,2 % din PIB în 2016, 2017 și, respectiv, în 2018, ceea ce corespunde unei deteriorări a soldului structural de 0,4 % din PIB în 2016 și unei îmbunătățiri de 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018. Aceste obiective bugetare țin seama și de necesitatea de a compensa efectele secundare ale consolidării fiscale asupra finanțelor publice, legate de impactul acesteia asupra economiei în sens mai larg.

               (12)Pentru a îndeplini respectivele obiective, se consideră că sunt necesare măsuri structurale suplimentare cu un impact estimat de 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018. Economiile pentru 2017 și 2018 ar putea include, printre altele, reducerea numărului și a domeniului de aplicare al cheltuielilor fiscale, în special a cotelor reduse de TVA, pentru a realiza efortul structural necesar.

               (13)În plus, aplicarea strictă, la toate nivelurile de administrație, a mecanismelor preventive și corective prevăzute în Legea spaniolă privind stabilitatea ar contribui la corectarea la timp și durabilă a deficitului excesiv. Acest lucru ar putea fi realizat prin sporirea gradului de automatism în punerea în aplicare a acestora. În plus, regula referitoare la cheltuieli din Legea privind stabilitatea ar putea contribui într-o măsură mai mare la sustenabilitatea finanțelor publice dacă s-ar clarifica mai bine domeniul de aplicare și definițiile categoriilor de cheltuieli necesare pentru calcularea acesteia și dacă administrațiilor publice care încalcă această regulă li s-ar solicita în mod explicit să compenseze abaterile în materie de cheltuieli în anul următor producerii acestor abateri.

               (14)De asemenea, Spania ar trebui să țină seama și de aspectele calitative ale finanțelor publice, inclusiv în ceea ce privește politica de achiziții publice. Numărul neregulilor cu impact asupra aplicării legislației UE privind achizițiile publice, aduse în atenția Comisiei în ultimii ani, a fost semnificativ. Datele arată că există diferențe în ceea ce privește punerea în aplicare a achizițiilor publice între autoritățile și entitățile contractante și că insuficiența mecanismelor de control ex ante și ex post împiedică aplicarea corectă și uniformă a legislației privind achizițiile publice. Spania se remarcă printr-o rată redusă de publicare a anunțurilor de participare și o utilizare relativ mare a procedurii negociate fără publicare prealabilă, în comparație cu alte state membre. Acest lucru duce la limitarea concurenței din partea întreprinderilor din alte state membre ale UE și, adesea, la atribuirea directă a contractelor, cu implicații în termeni de creștere a cheltuielilor guvernamentale. Utilizarea limitată a instrumentelor de achiziții centralizate sau comune împiedică creșterile de eficiență care ar contribui la economii bugetare. Absența unui organism independent însărcinat cu asigurarea eficienței și a respectării legislației în domeniul achizițiilor publice în întreaga țară îngreunează buna aplicare a normelor privind achizițiile publice și poate crea oportunități pentru contravenții, ambele situații având efecte negative asupra contextului finanțelor publice ale Spaniei.

               (15)Pentru a facilita succesul strategiei de consolidare fiscală, va fi important, de asemenea, ca aceasta să fie sprijinită de reforme structurale ample, conform recomandărilor Consiliului adresate Spaniei în contextul Semestrului european 2016, în special cele legate de procedura privind corecția dezechilibrelor macroeconomice ale acestei țări.

               (16)În conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat, Consiliul poate, ca parte a deciziei sale de notificare în temeiul articolului respectiv, să ceară statului membru în cauză să prezinte rapoarte privind efortul de ajustare potrivit unui calendar precis. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, raportul statului membru trebuie să includă obiectivele privind cheltuielile și veniturile publice și să precizeze măsurile de politică bugetară atât de pe partea de cheltuieli, cât și de pe partea de venituri, precum și informațiile referitoare la acțiunile de politică întreprinse ca răspuns la recomandările specifice ale Consiliului. Pentru a facilita monitorizarea termenului-limită pentru conformarea cu recomandările cuprinse în prezenta notificare, precum și a termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv, Spania este invitată să prezinte un astfel de raport până la 15 octombrie 2016, în paralel cu proiectul său de plan bugetar pentru 2017.

               (17)Spania ar trebui să raporteze, de asemenea, Comisiei și Comitetului economic și financiar, după cum prevede articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Consiliului, în conformitate cu specificațiile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei. Raportul ar trebui să fie prezentat pentru prima oară până la 15 ianuarie 2017 și, ulterior, o dată la trei luni.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Spania trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv până în 2018.

               2.Spania trebuie să reducă deficitul public la 4,6 % din PIB în 2016, la 3,1% din PIB în 2017 și la 2,2 % din PIB în 2018. Această îmbunătățire a deficitului public corespunde unei deteriorări a soldului structural cu 0,4 % din PIB în 2016 și unei îmbunătățiri cu 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018, pe baza previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016. De asemenea, Spania ar trebui să utilizeze toate câștigurile excepționale pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei.

               3.În plus față de economiile deja incluse în previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Spania trebuie să adopte și să pună integral în aplicare măsuri de consolidare în valoare de 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018.

               4.Spania trebuie să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare, în caz de materializare a riscurilor la adresa planurilor bugetare. Măsurile de consolidare fiscală ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii.

               5.Spania trebuie să adopte măsuri pentru consolidarea cadrului său bugetar, în special pentru a spori gradul de automatism al mecanismelor de prevenire și de corectare a deviațiilor de la obiectivele în materie de deficit, datorie și cheltuieli, precum și pentru a crește contribuția pe care regula referitoare la cheltuieli din Legea privind stabilitatea o aduce la sustenabilitatea finanțelor publice.

               6.Spania trebuie să instituie un cadru coerent pentru a asigura transparența și coordonarea politicii de achiziții publice pentru toate autoritățile și entitățile contractante, în vederea garantării eficienței economice și a unui nivel ridicat al concurenței. Un astfel de cadru trebuie să includă mecanisme de control ex ante și ex post adecvate pentru procedurile de achiziții publice, pentru a asigura eficiența și respectarea legislației.

               Articolul 2

               Consiliul stabilește termenul-limită de 15 octombrie 2016, până la care Spania trebuie să ia măsuri eficace și trebuie să prezinte Consiliului și Comisiei un raport, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, cu privire la măsurile întreprinse ca răspuns la notificarea Consiliului. Raportul include obiectivele privind cheltuielile și veniturile publice și precizează măsurile discreționare atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, precum și informațiile referitoare la acțiunile întreprinse ca răspuns la recomandările specifice ale Consiliului de consolidare a cadrului fiscal și a cadrului politicii de achiziții publice în conformitate cu articolul 1 alineatele (5) și (6).

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

                     (2)
                  Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Spania pot fi consultate la adresa:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                   .

                     (3)
                  Comisia Europeană (2016), „Fiscal Sustainability Report 2015” („Raportul pe 2015 privind sustenabilitatea finanțelor publice”), European Economy, Institutional Paper No. 018.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord între Uniunea Europeană și Institutul pentru creștere verde mondială

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXT

               •Temeiurile și obiectivele propunerii

               Institutul pentru creștere verde mondială (Global Green Growth Institute, GGGI) este o organizație internațională înființată în 2012, a cărei activitate vizează sprijinirea și promovarea unei creșteri economice puternice, favorabile incluziunii și durabile în țările în curs de dezvoltare și în economiile emergente. GGGI urmărește realizarea rezilienței la nivel mondial, prin intermediul unei creșteri puternice, favorabile incluziunii și verzi și are misiunea de a sprijini tranziția țărilor către un model de creștere verde, prin dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii care au ca rezultat, în mod simultan, reducerea sărăciei, incluziunea socială, durabilitatea mediului și creșterea economică.

               Acordul de la Paris privind Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), adoptat în decembrie 2015, va consolida răspunsul mondial la amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice prin menținerea creșterii temperaturii medii mondiale cu mult sub 2°C în raport cu nivelul din perioada preindustrială și prin continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5°C. Fiecare parte la CCONUSC menține o contribuție stabilită la nivel național (CSN) care prevede măsurile pe care intenționează să le ia pentru realizarea acestor obiective. Părțile au convenit, de asemenea, asupra importanței dezvoltării și transferului de tehnologii pentru a îmbunătăți reziliența la schimbările climatice și pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de sera (GES).

               Acordul de la Paris necesită eforturi internaționale mult mai intense și susținute din partea tuturor țărilor pentru a reduce la maximum emisiile de GES, cât mai repede posibil. Acordul de la Paris a recunoscut nevoia de a ajuta țările în curs de dezvoltare pentru a-și îndeplini planurile climatice.

               În acest context, GGGI s-a afirmat ca un actor internațional de prim rang în domeniul creșterii verzi. În virtutea statutului de membru al GGGI, Uniunea ar dobândi acces la un forum prin intermediul căruia poate să extindă sfera de acțiune a diplomației sale în domeniul climei la economiile în curs de dezvoltare și la cele emergente, contribuind totodată cu o experiență valoroasă, dobândită ca urmare a elaborării politicilor sale privind clima. Deoarece GGGI se axează pe strategii cuprinzătoare în materie de creștere verde, statutul de membru ar contribui, de asemenea, la valorificarea sinergiilor dintre țintele climatice și obiectivele de dezvoltare durabilă adoptate în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă.Se propune deschiderea negocierilor cu GGGI referitor la dobândirea de către UE a statutului de membru al acestei organizații, și nu referitor la aderarea Uniunii la Acordul privind instituirea GGGI, care era opțiunea alternativă. Motivul este acela că chestiunea drepturilor de vot ale UE în calitate de viitor membru al GGGI ar trebui clarificată înainte ca Uniunea să devină membru al acestei organizații internaționale.

               •Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

               Pentru a limita creșterea temperaturii cu mult sub 2°C, Acordul de la Paris trebuie să fie cu adevărat mondial și eficace. Toate țările vor trebui să înceapă să pună în aplicare contribuțiile lor preconizate stabilite la nivel național. Datorită calității de membru al GGGI, Uniunea poate:

               –să încurajeze actualele și viitoarele țări membre ale GGGI să pună în aplicare și să mărească gradul de ambiție al contribuțiilor lor stabilite la nivel național la Acordul de la Paris, prin utilizarea, printre altele, a bunelor practici care sunt dezvoltate și implementate în cadrul abordării privind creșterea verde;

               –să coopereze cu GGGI în contextul strategiei diplomației Uniunii în domeniul climei, ținând seama pe deplin de sinergiile dintre atingerea țintelor climatice și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă;

               –să facă schimb de cele mai bune practici la nivel politic și la nivel de experți, pe baza experienței semnificative pe care a dobândit-o în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor în domeniul climei.

               •Coerența cu alte domenii de politică a Uniunii

               Activitatea GGGI, având în vedere atenția deosebită pe care o acordă această organizație creșterii verzi și durabile, este legată în mod clar de chestiunile de mediu și de dezvoltare, precum și de politicile privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

               Articolul 216 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) precizează că Uniunea poate să încheie un acord cu o organizație internațională. Articolul 218 stabilește procedura care trebuie urmată atunci când se încheie un acord cu o organizație internațională și articolul 218 alineatul (3) detaliază când este desemnată Comisia ca negociator în numele Uniunii.

                •
                     Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

               Schimbările climatice constituie o problemă transfrontalieră. Coordonarea acțiunii în domeniul climei, atât la nivel mondial, cât și la nivel european, este necesară, iar acțiunea Uniunii este justificată din motive de subsidiaritate. Articolul 191 din TFUE precizează competențele Uniunii în domeniul mediului, inclusiv schimbările climatice.

               Statutul de membru al Uniunii ar permite schimbul de cunoștințe și de cele mai bune practici ale GGGI cu toate statele membre și ar permite, de asemenea, Uniunii să depună eforturi pentru a difuza, la o scară cât mai largă posibil, în rândul partenerilor noștri internaționali mesaje de politică și diplomatice privind schimbările climatice.

               •Proporționalitatea

               Recomandarea de decizie a Consiliului de negociere a statutului Uniunii de membru al GGGI este proporțională: este pasul juridic minim și cel mai simplu, necesar pentru ca Uniunea să poată deveni membru al acestei organizații.

               •Alegerea instrumentului

               Adoptarea unei decizii a Consiliului este prevăzută la articolul 218 alineatul (3) din TFUE.

                3.
                     REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

               Nu se aplică.

               •Consultările părților interesate

               Nu se aplică. Cu toate acestea, la data de 8 noiembrie 2016, Comisia a publicat pe site-ul său pentru o mai bună reglementare informația conform căreia intenționează să solicite autorizarea Consiliului în vederea negocierii, în numele Uniunii, a statutului Uniunii de membru al GGGI. Părțile interesate nu au formulat observații în perioada prevăzută în acest scop, și anume 8 noiembrie 2016-12 ianuarie 2017.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

               Nu s-a elaborat o evaluare a impactului, deoarece o decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind statutul Uniunii de membru al GGGI nu are niciun impact direct asupra bugetului Comisiei și nici nu necesită punerea în aplicare de către statele membre a unei acțiuni.

               Cu toate acestea, Comisia a analizat opțiunea alternativă de a nu întreprinde nicio acțiune. Opțiunea de bază „nicio acțiune” ar consta într-un scenariu în care doar un număr mic de țări ale Uniunii sunt membre ale GGGI (de la înființarea sa ca organizație internațională în 2012, Danemarca, Regatul Unit și, recent, Ungaria au devenit membre). În acest caz, este puțin probabil ca întreaga gamă a experienței dobândite de Uniune în chestiuni privind creșterea verde să fie disponibilă în cadrul GGGI și ca organizația să fie utilizată la maximum pentru obiectivele strategiei diplomației Uniunii în domeniul climei.

               Opțiunea preferată, prezentată prin intermediul prezentei propuneri, este dobândirea de către Uniune a statului de membru al GGGI. Se propune ca Uniunea să adere la GGGI în calitate de membru participant care nu contribuie din punct de vedere financiar (Statutul GGGI, articolul 3).

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

               Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

               Nu se aplică.

                4.
                     IMPLICAȚII BUGETARE

               Statutul Uniunii de membru al GGGI nu are niciun efect direct asupra bugetului UE.

               5.ELEMENTE DIVERSE

               •Planurile de implementare și mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare

               Nu se aplică: o decizie a Consiliului de negociere a statutului de membru al GGGI nu necesită punerea în aplicare de către statele membre a unei acțiuni.

               •Documentele explicative (în cazul directivelor)

               Nu se aplică.

               •Explicații detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii

               Comisia recomandă:

               –Consiliul ar trebui să autorizeze Comisia să deschidă și să poarte negocieri privind statutul Uniunii de membru al GGGI;

               –Comisia ar trebui să poarte aceste negocieri în consultare cu comitetul special, în temeiul dispozițiilor prevăzute în TFUE;

               –Consiliul ar trebui să aprobe orientările de negociere atașate la prezenta recomandare.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord între Uniunea Europeană și Institutul pentru creștere verde mondială

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În prezent, doar un număr mic de țări ale Uniunii sunt membre ale Institutului pentru creștere verde mondială (Global Green Growth Institut, „GGGI”)
                  1
               . Prin urmare, este puțin probabil ca întreaga gamă a experienței dobândite de Uniune în chestiuni privind creșterea verde să fie disponibilă în cadrul GGGI și ca organizația să fie utilizată la maximum pentru obiectivele strategiei diplomației Uniunii în domeniul climei.

               (2)Schimbările climatice constituie o problemă transfrontalieră. Coordonarea acțiunii în domeniul climei, atât la nivel mondial, cât și la nivel european, este necesară, iar acțiunea Uniunii este justificată în conformitate cu principiul subsidiarității. Articolul 191 din TFUE precizează competențele Uniunii în domeniul mediului, inclusiv schimbările climatice.

               (3)Statutul de membru al Uniunii ar permite schimbul de cunoștințe și de cele mai bune practici ale GGGI cu toate statele membre. Acest statut ar permite, de asemenea, Uniunii să depună eforturi pentru a difuza, la o scară cât mai largă posibil, în rândul partenerilor săi internaționali mesaje de politică și diplomatice privind schimbările climatice.

               (4)Deoarece GGGI se axează pe strategii cuprinzătoare în materie de creștere verde, statutul Uniunii de membru al GGGI ar contribui, de asemenea, la valorificarea sinergiilor dintre țintele climatice și obiectivele de dezvoltare durabilă adoptate în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă.

               (5)Prin urmare, Comisia ar trebui să fie autorizată să deschidă negocieri în numele Uniunii Europene, în vederea încheierii unui acord privind statutul Uniunii de membru al GGGI,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, un acord privind statutul Uniunii de membru al Institutului pentru creștere verde mondială.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se poartă în consultare cu [numele comitetului special, a se insera de către Consiliu].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  De la înființarea sa ca organizație internațională în 2012, Danemarca, Regatul Unit și, recent, Ungaria au devenit membre ale GGGI.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            ANEXĂ
            la Recomandarea de
            DECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord între Uniunea Europeanăși Institutul pentru creștere verde mondială
            Directive de negociere a unui acord între Uniunea Europeană și Institutul pentru creștere verde mondială privind statutul Uniunii de membru al Institutului pentru creștere verde mondială

               ANEXĂ
               Directive de negociere a unui acord între Uniunea Europeană și Institutul pentru creștere verde mondială privind statutul Uniunii de membru al Institutului pentru creștere verde mondială

               1.Comisia depune eforturi pentru a se asigura că un acord care conduce la dobândirea de către Uniune a statutului de membru al Institutului pentru creștere verde mondială (Global Green Growth Institute, „GGGI”) este coerent cu legislația relevantă a Uniunii.

               2.Comisia poartă negocierile în concordanță cu legislația relevantă în vigoare a Uniunii sau cu pozițiile convenite ale Uniunii, stabilite în mod expres în scopul acestor negocieri în cadrul comitetului special al reprezentanților statelor membre menționat la articolul 3 din prezenta decizie a Consiliului sau în cadrul Consiliului.

               3.Comisia informează Consiliul cu privire la rezultatele negocierilor și, după caz, cu privire la orice problemă care poată să apară în timpul negocierilor.


Recomandare pentru o decizie a Consiliului de abrogare a Deciziei 2004/917/EC privind existenţa unui deficit excesiv în Grecia


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de aprobare a încheierii de către Comisia Europeană, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, denumit în continuare „acordul”, a fost semnat la Bruxelles la 9 februarie 1995 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999.

               Potrivit actului său de aderare, Republica Croația se angajează să adere la acordurile internaționale semnate sau încheiate de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, prin intermediul unui protocol la acordurile respective.

               Prin Decizia Consiliului din 14 septembrie 2012
                  1
               , Comisia a fost autorizată să deschidă negocieri cu țările terțe în cauză pentru a încheia protocoalele relevante. Negocierile cu Republica Kârgâzstan s-au încheiat cu succes prin schimb de note verbale.

               Prin protocolul propus, Republica Croația este inclusă în calitate de parte contractantă la acord, iar UE se angajează să furnizeze versiunea autentică a acordului în limba croată.

               Comisia consideră că rezultatele negocierilor sunt satisfăcătoare și propune semnarea și încheierea protocolului. Prin recomandarea atașată, Comisia recomandă Consiliului să aprobe încheierea, de către Comisia Europeană, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană.

               Recomandarea atașată este prezentată împreună cu:

               (ii)o propunere de decizie a Consiliului privind semnarea și punerea în aplicare cu titlu provizoriu a protocolului în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia;

               (iii)o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea protocolului în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de aprobare a încheierii de către Comisia Europeană, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 al doilea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare a Republicii Croația, aderarea Republicii Croația la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte („acordul”)
                  2
                se aprobă prin intermediul unui protocol la acord.

               (2)La 14 septembrie 2012, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu țările terțe în cauză
                  3
               . Negocierile cu Republica Kârgâzstan s-au încheiat cu succes, prin schimb de note verbale.

               (3)Încheierea protocolului de către Comisie ar trebui aprobată în ceea ce privește chestiunile care intră în domeniul de competență al Comunității Europene a Energiei Atomice.

               (4)Semnarea și încheierea protocolului fac obiectul unei proceduri separate în ceea ce privește chestiunile care intră sub incidența Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articol unic

               Se aprobă încheierea de către Comisie, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană
                  4
               .

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru adaptarea acordurilor semnate sau încheiate de Uniunea Europeană sau de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia cu una sau mai multe țări terțe sau cu organizații internaționale, având în vedere aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (documentul nr. 13351/12 al Consiliului, cu acces LIMITAT).

                     (2)
                  Decizia 1999/491/CE, CECO, Euratom a Consiliului și a Comisiei din 12 mai 1999 privind încheierea Acordului de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte, și Republica Kârgâză, pe de altă parte (JO L 196, 28.7.1999, p. 48).

                     (3)
                  Decizia Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru adaptarea acordurilor semnate sau încheiate de Uniunea Europeană sau de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia cu una sau mai multe țări terțe sau cu organizații internaționale, având în vedere aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (documentul nr. 13351/12 al Consiliului, cu acces LIMITAT).

                     (4)
                  Textul protocolului este publicat în ... [a se insera referința JO], împreună cu decizia privind semnarea acestuia în numele Uniunii și al statelor membre.


				|

		52013PC0586

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI referitoare la aderarea Croației la Convenția din 23 iulie 1990 privind eliminarea dublei impuneri în legătură cu ajustarea profiturilor întreprinderilor asociate /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
Articolul 3 alineatul (4) din Actul de aderare
a Croației la Uniunea Europeană din 2011 prevede că Croația
aderă la convențiile și protocoalele enumerate în anexa I la
Actul de aderare și că aceste convenții și protocoale
intră în vigoare în ceea ce privește Croația la o dată
stabilită de Consiliu. În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din
Actul de aderare, Consiliul, hotărând în unanimitate la recomandarea
Comisiei și după consultarea Parlamentului European, decide să
efectueze toate modificările necesare ca urmare a aderării
Croației la aceste convenții și protocoale și să
publice textele adaptate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Lista convențiilor și protocoalelor
din anexa I la Actul de aderare include Convenția 90/436/CEE din 23 iulie 1990
privind eliminarea dublei impuneri în legătură cu ajustarea
profiturilor întreprinderilor asociate (Convenția de arbitraj),
Convenția încheiată la 21 decembrie 1995 privind aderarea
Austriei, Finlandei și Suediei la Convenția de arbitraj, Protocolul
din 25 mai 1999 de modificare a Convenției de arbitraj și
Convenția din 8 decembrie 2004 privind aderarea Republicii Cehe, a
Estoniei, a Ciprului, a Letoniei, a Lituaniei, a Ungariei, a Maltei, a
Poloniei, a Sloveniei și a Slovaciei la Convenția de arbitraj.
Convenția de arbitraj a fost modificată prin Protocolul din 25 mai 1999
și prin Convențiile din 21 decembrie 1995 și din 8 decembrie 2004.

Bulgaria și România au aderat la
Convenția de arbitraj în temeiul Actului de aderare din 2005. Decizia 2008/492/CE
din 23 iunie 2008 a efectuat modificările necesare ca urmare a
aderării Bulgariei și României la Convenția de arbitraj și
a stabilit data intrării în vigoare a acesteia, cu modificările
respective, în ceea ce privește Bulgaria și România.
Prezenta recomandare a Comisiei de decizie a
Consiliului are ca scop să efectueze modificările necesare ca urmare
a aderării Croației la Convenția de arbitraj și să
stabilească data intrării sale în vigoare, cu modificările
respective, în ceea ce privește Croația, în conformitate cu articolul
3 alineatele (4) și (5) din Actul de aderare din 2011.
Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
referitoare la aderarea Croației la
Convenția din 23 iulie 1990 privind
eliminarea dublei impuneri în legătură cu ajustarea profiturilor
întreprinderilor asociate
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea
Europeană,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Actul de aderare a
Croației, în special articolul 3 alineatele (4) și (5),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[1],
având în vedere avizul Parlamentului European[2],
întrucât:
(1)       Convenția 90/436/CEE[3] (denumită în continuare
„Convenția de arbitraj”) a fost semnată la Bruxelles la 23 iulie
1990 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1995.
(2)       Convenția de arbitraj a
fost modificată printr-un protocol[4]
semnat la 25 mai 1999, o convenție semnată la 21 decembrie 1995[5], o convenție semnată
la 8 decembrie 2004[6],
precum și prin Decizia 2008/492/CE din 23 iunie 2008[7].
(3)       Articolul 3 alineatul (4) din
Actul de aderare din 2011[8]
prevede că Croația aderă la convențiile și
protocoalele încheiate între statele membre, enumerate în anexa I la Actul de
aderare. Acestea urmează să intre în vigoare, în ceea ce
privește Croația, la data stabilită de Consiliu.
(4)       În conformitate cu articolul 3
alineatul (5) din Actul de aderare din 2011, Consiliul urmează să
efectueze toate modificările necesare ca urmare a aderării la aceste
convenții și protocoale și să publice textele adaptate în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Convenția
de arbitraj se modifică după cum urmează:
(1) La articolul 2 alineatul (2), punctele
(i)-(xxvii) se înlocuiesc cu următorul text:
„(i) în Belgia:
(a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting
(b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting
(c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting
(d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders
(e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting
(ii) în Bulgaria:
(a) данък
върху
доходите на
физическите
лица
(b)
корпоративен
данък
(iii) în Republica Cehă:
(a) daň z přijmů fyzických osob
(b) daň z přijmů právnických osob
(iv) în Danemarca:
(a) indkomstskat til staten
(b) den kommunale indkomstskat
(c) den amtskommunale indkomstskat
(v) în Germania:
(a) Einkommensteuer
(b) Koerperschaftsteuer
(c) Gewerbesteuer, în măsura în care acest
impozit se bazează pe profituri comerciale
(vi) în Estonia:
(a) tulumaks
(vii) în Irlanda:
(a) Cáin Ioncaim
(b) Cáin Chorparáide
(viii) în Grecia:
(a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων
(b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων
(c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης
(ix) în Spania:
(a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas
(b) Impuesto sobre Sociedades
(c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes
(x) în Franța:
(a) impôt sur le revenu
(b) impôt sur les sociétés
(xi) în Croația:
(a) porez na dohodak
(b) porez na dobit
(xii) în Italia:
(a) imposta sul reddito delle persone fisiche
(b) imposta sul reddito delle società
(c) imposta regionale sulle attività produttive
(xiii) în Cipru:
(a) Φόρος
Εισοδήματος
(b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας
(xiv) în Letonia:
(a) uzħēmumu ienākuma nodoklis
(b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis
(xv) în Lituania:
(a) Gyventojų pajamų mokestis
(b) Pelno mokestis
(xvi) în Luxemburg:
(a) impôt sur le revenu des personnes physiques
(b) impôt sur le revenu des collectivités
(c) impôt commercial, în măsura în care
acest impozit se bazează pe profituri comerciale
(xvii) în Ungaria:
(a) személyi jövedelemadó
(b) társasági adó
(c) osztalékadó
(xviii) în Malta:
(a) taxxa fuq l-income
(xix) în Țările de Jos:
(a) inkomstenbelasting
(b) vennootschapsbelasting
(xx) în Austria:
(a) Einkommensteuer
(b) Körperschaftsteuer
(xxi) în Polonia:
(a) podatek dochodowy od osób fizycznych
(b) podatek dochodowy od osób prawnych
(xxii) în Portugalia:
(a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares
(b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas
(c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas
(xxiii) în România:
(a) impozitul pe venit
(b) impozitul pe profit
(c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți
(xxiv) în Slovenia:
(a) dohodnina
(b) davek od dobička pravnih oseb
(xxv) în Slovacia:
(a) daň z príjmov právnických osôb
(b) daň z príjmov fyzických osôb
(xxvi) în Finlanda:
(a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna
(b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för
samfund
(c) kunnallisvero/kommunalskatten
(d) kirkollisvero/kyrkoskatten
(e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst
(f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig
(xxvii) în Suedia:
(a) statlig inkomstskatt
(b) kupongskatt
(c) kommunal inkomstskatt
(xxviii) în Regatul Unit:
(a) Income Tax
(b) Corporation Tax.”
(2) La articolul 3 alineatul (1), lista se
înlocuiește cu următorul text:
„– în Belgia:
De Minister van Financiën sau un reprezentant
autorizat,
Le Ministre des Finances sau un reprezentant
autorizat,
– în Bulgaria:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен
представител,
– în Republica Cehă:
Ministr financí sau un reprezentant autorizat,
– în Danemarca:
Skatteministeren sau un reprezentant autorizat,
– în Germania:
Der Bundesminister der Finanzen sau un
reprezentant autorizat,
– în Estonia:
Rahandusminister sau un reprezentant autorizat,
– în Irlanda:
The Revenue Commissioners sau un reprezentant
autorizat,
– în Grecia:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών sau un
reprezentant autorizat,
– în Spania:
El Ministro de Economía y Hacienda sau un
reprezentant autorizat,
– în Franța:
Le Ministre chargé du budget sau un reprezentant
autorizat,
– în Croația:
Ministar financija sau un reprezentant autorizat,
– în Italia:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
sau un reprezentant autorizat,
– în Cipru:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών sau un
reprezentant autorizat,
– în Letonia:
Valsts ieņēmumu dienests,
– în Lituania:
Finansu ministras sau un reprezentant autorizat,
– în Luxemburg:
Le Ministre des Finances sau un reprezentant
autorizat,
– în Ungaria:
a pénzügyminiszter sau un reprezentant autorizat,
– în Malta:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi sau un
reprezentant autorizat,
– în Țările de Jos:
De Minister van Financiën sau un reprezentant
autorizat,
– în Austria:
Der Bundesminister für Finanzen sau un
reprezentant autorizat,
– în Polonia:
Minister Finansów sau un reprezentant autorizat,
– în Portugalia:
O Ministro das Finanças sau un reprezentant
autorizat,
– în România:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală sau un reprezentant autorizat,
– în Slovenia:
Ministrstvo za finance sau un reprezentant
autorizat,
– în Slovacia:
Minister financií sau un reprezentant autorizat,
– în Finlanda:
Valtiovarainministeriö sau un reprezentant
autorizat,
Finansministeriet sau un reprezentant autorizat,
– în Suedia:
Finansministern sau un reprezentant autorizat,
– în Regatul Unit:
The Commissioners of Inland Revenue sau un reprezentant
autorizat.”
Articolul 2
Textul Convenției de arbitraj și cel
al Protocolului din 25 mai 1999, precum și cele ale convențiilor
din 21 decembrie 1995 și din 8 decembrie 2004 și cel al
Deciziei 2008/492/CE, în limba croată[9],
sunt autentice în aceleași condiții ca și celelalte versiuni
lingvistice ale acestor texte.
Articolul 3
Convenția de arbitraj, astfel cum a fost
modificată prin Protocolul din 25 mai 1999, convențiile din 21 decembrie
1995 și 8 decembrie 2004, Decizia 2008/492/CE, precum și
prezenta decizie intră în vigoare la XXX
[data] între Croația și fiecare dintre celelalte state
membre ale Uniunii Europene.
Articolul 4
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua
următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L […], […], p. […].
[2]               JO L […], […], p. […].
[3]               Convenția privind eliminarea dublei impuneri în
legătură cu ajustarea profiturilor întreprinderilor asociate (JO
L 225, 20.8.1990, p. 10).
[4]               Protocol de modificare a Convenției din 23 iulie
1990 privind eliminarea dublei impuneri în legătură cu ajustarea
profiturilor întreprinderilor asociate (JO C 202, 16.7.1999, p. 1).
[5]               Convenția privind aderarea Republicii Austria, a
Republicii Finlanda și a Regatului Suediei la Convenția privind
eliminarea dublei impuneri în legătură cu ajustarea profiturilor
întreprinderilor asociate (JO C 26, 31.1.1996, p. 1);
[6]               Convenția privind aderarea Republicii Cehe, a
Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii
Lituania, a Republicii Ungaria, a Republicii Malta, a Republicii Polonia, a
Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Convenția privind
eliminarea dublei impuneri în legătură cu ajustarea profiturilor
întreprinderilor asociate (JO C 160, 30.6.2005, p. 1).
[7]               Decizia Consiliului din 23 iunie 2008 privind
aderarea Bulgariei și a României la Convenția din 23 iulie 1990
privind eliminarea dublei impuneri în legătură cu ajustarea
profiturilor întreprinderilor asociate (JO L 174, 3.7.2008, p. 1).
[8]               Actul privind condițiile de aderare a Republicii
Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea
Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și
la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice
(JO L 112, 24.4.2012, p. 21).
[9]               Textele în limba croată ale convențiilor
și protocolului, precum și al Deciziei 2008/492/CE se
publică într-o ediție specială a Jurnalului Oficial, la o
dată ulterioară.


Anunţ juridic important

|

52007SC0725

Recomandare de decizie a Consiliului de stabilire, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8), a faptului că acţiunea întreprinsă de Republica Cehă ca răspuns la recomandarea emisă de Consiliu în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene s-a dovedit a fi inadecvată  /* SEC/2007/0725 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 30.5.2007SEC(2007) 725 finalRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde stabilire, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8), a faptului că acţiunea întreprinsă de Republica Cehă ca răspuns la recomandarea emisă de Consiliu în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene s-a dovedit a fi inadecvată(prezentată de Comisie)1. CONTEXTPe baza previziunilor economice ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2004[1], care au evidenţiat un deficit de 12,9% din PIB pentru 2003 (5,9% din PIB dacă se exclude o importantă operaţiune unică legată de garanţiile de stat)[2], Comisia a iniţiat procedura de deficit excesiv faţă de Republica Cehă, elaborând un raport în conformitate cu articolul 104 alineatul (3)[3]. În mai 2004, Republica Cehă a prezentat primul program de convergenţă, pentru perioada 2004-2007, iar pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adoptat un aviz referitor la acesta la 5 iulie 2004[4]. În acelaşi timp, Consiliul a decis, la recomandarea Comisiei în conformitate cu articolul 104 alineatul (6), că Republica Cehă are un deficit excesiv[5] şi în consecinţă, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), a emis o recomandare adresată autorităţilor cehe în vederea corectării acestuia, tot pe baza unei recomandări a Comisiei[6]. În această recomandare, Consiliul a sugerat autorităţilor cehe „să pună capăt situaţiei actuale de deficit excesiv, cât mai curând posibil” şi „ să întreprindă o acţiune pe termen mediu în vederea atingerii obiectivului de reducere a deficitului sub 3% din PIB până în anul 2008 în mod credibil şi durabil, în conformitate cu metoda de reducere a deficitului specificată în avizul Consiliului din 5 iulie 2004 privind programul de convergenţă prezentat în mai 2004” , cu următoarele obiective anuale intermediare: 5,3% din PIB în 2004, 4,7% din PIB în 2005, 3,8% din PIB în 2006 şi 3,3% din PIB în 2007.De asemenea, Consiliul a recomandat autorităţilor cehe să „ aplice în mod riguros măsurile prevăzute în programul de convergenţă din mai 2004, în special reducerea costurilor salariale ale administraţiei centrale şi reducerea cheltuielilor la nivelul ministerelor individuale” . Pe lângă aceasta, autorităţile cehe au fost invitate să „aloce veniturile suplimentare faţă de cele înscrise în buget reducerii deficitului, să introducă obiective fiscale pe baza plafoanelor de cheltuieli pe termen mediu şi să stabilească reguli eficiente pentru a reduce riscul de creştere a gradului de îndatorare al regiunilor şi municipalităţilor, să întreprindă reforma sistemelor de pensii şi de sănătate în vederea ameliorării viabilităţii pe termen lung a finanţelor publice şi să reducă la minimum impactul negativ asupra bugetului al operaţiunilor desfăşurate de Agenţia Cehă de Consolidare”.De asemenea, Consiliul a stabilit data limită de 5 noiembrie 2004 pentru ca autorităţile cehe să întreprindă o acţiune eficientă în ceea ce priveşte măsurile prevăzute pentru atingerea ţintei de deficit în 2005. După expirarea acestui termen, Comisia a concluzionat, în comunicarea sa către Consiliu din data de 14 decembrie 2004, că Republica Cehă a întreprins o acţiune eficientă în ceea ce priveşte măsurile prevăzute pentru atingerea ţintei de deficit în 2005 şi, prin urmare, nu sunt necesare alte măsuri în cadrul PDE[7]. Consiliul s-a declarat de acord cu această evaluare în cadrul reuniunii din 18 ianuarie 2005.2. RECOMANDAREA DE DECIZIE A CONSILIULUI PRIVIND ABSENţA UNEI ACţIUNI EFICIENTE, ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 104 ALINEATUL (8)Recomandarea emisă de Consiliu în temeiul articolului 104 alineatul (7) preciza faptul că deficitul trebuia redus la sub 3% din PIB până în anul 2008, însă fără a indica o ţintă cuantificată pentru 2008. Aceasta se datora faptului că programul de convergenţă din mai 2004, la care Consiliul făcea trimitere în recomandarea sa, acoperea perioada până în 2007. Versiunea actualizată din noiembrie 2005 a programului de convergenţă, care a prelungit perioada de programare până în 2008, stabilea ţinta de deficit pentru 2008 la 2,7% din PIB. În avizul său referitor la acest program, Consiliul a subliniat faptul că acesta urma metoda de ajustare a deficitului stabilită de Consiliu în recomandările sale emise în temeiul articolului 104 alineatul (7)[8]. El a invitat autorităţile cehe „în contextul unui mai bun rezultat bugetar eventual în 2005, al unei creşteri puternice şi al unor perspective solide, (i) să-şi îmbunătăţească eforturile în domeniul ajustării bugetare structurale, ţinând cont de marja redusă sub valoarea de referinţă preconizată pentru 2008 (acesta fiind termenul limită pentru corectarea deficitului excesiv) în vederea atingerii realizării obiectivului pe termen mediu; (ii) să amelioreze calitatea planificării bugetare, în special prin analizarea cauzelor reporturilor semnificative de cheltuieli şi consolidarea plafoanelor de cheltuieli pe termen mediu; (iii) şi să amelioreze viabilitatea pe termen lung a finanţelor publice, în special prin accelerarea reformei sistemului de pensii şi prin lansarea reformei sistemului de sănătate”.La 15 martie 2007, Republica Cehă a prezentat cea mai recentă versiune actualizată a programului de convergenţă, pentru perioada 2006-2009. Prezentarea acestei versiuni actualizate s-a făcut cu întârziere faţă de termenul de 1 decembrie, datorită situaţiei politice din Republica Cehă, unde guvernul a fost confirmat de parlament doar la 19 ianuarie 2007, în urma alegerilor generale din iunie 2006. Versiunea actualizată din martie 2007 a programului de convergenţă conţinea următoarele proiecţii privind deficitul anual: 4,0% din PIB pentru 2007, 3,5% din PIB pentru 2008 şi 3,2% din PIB pentru 2009. Ţintele de deficit pentru 2007-2008 erau identice cu cele din bugetul pentru anul 2007, care a fost aprobat de parlament la data de 13 decembrie 2006. Programul includea, de asemenea, o „declaraţie a noului guvern”, care viza reducerea deficitului general la 3,2% din PIB în 2008 şi la 2,8% din PIB în 2009, pe baza unei serii ample de măsuri politice care urmau să fie finalizate şi aprobate.Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2007, care preconizau că deficitul va atinge 3,9% din PIB în 2007 şi, în cazul menţinerii politicilor actuale, 3,6% din PIB în 2008, confirmau că, pe baza politicilor actuale, ţintele fixate în recomandarea emisă de Consiliu în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), pentru 2007 (3,3% din PIB) şi 2008 (sub 3% din PIB) nu vor fi atinse. În termeni structurali (şi anume deficitul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare şi alte măsuri temporare), deficitul ar creşte cu 1¼ puncte procentuale din PIB în 2007, după deteriorările din 2005 şi 2006.Prin urmare, previziunile serviciilor Comisiei confirmă în linii mari proiecţiile programului de convergenţă, care nu sunt coerente cu o corectare a deficitului excesiv în cadrul termenului care expiră în 2008. În recomandarea sa de aviz al Consiliului privind versiunea actualizată, în prezent adoptată, Comisia trage următoarele concluzii asupra programului: „în ciuda unor mai bune perspective de creştere şi a unui deficit mai redus în 2006 în comparaţie cu cel preconizat, programul amână corectarea deficitului excesiv până în 2010, în timp ce termenul limită stabilit în recomandarea Consiliului din iulie 2004, emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7), era 2008. Dată fiind creşterea susţinută, această amânare, care reflectă deficitul mai ridicat datorită, în special, creşterii cheltuielilor sociale preconizate pentru 2007, ar antrena, de asemenea, o orientare expansionistă şi prociclică a politicii bugetare”.Într-adevăr, creşterea cheltuielilor în bugetul pentru 2007 a avut drept rezultat depăşirea cadrului de cheltuieli pe termen mediu definit anterior. Deficitul mai ridicat din 2007 se înscrie în cadrul unei creşteri mult mai susţinute decât cea preconizată în momentul emiterii recomandării Consiliului şi se datorează în principal creşterii cheltuielilor sociale decise de parlamentul anterior şi confirmate de cel nou în bugetul adoptat. Impactul acestor cheltuieli suplimentare este estimat la peste 1% din PIB în 2007. Trebuie, de asemenea, remarcat faptul că deficitul mai ridicat din 2007 ar trebui să apară pe fondul unor deficituri mai scăzute în anii anteriori faţă de cele preconizate în recomandarea emisă de Consiliu în temeiul articolului 104 alineatul (7): deficiturile în perioada 2004-2006 au fost în medie cu peste 1 punct procentual din PIB mai scăzute decât cele preconizate în recomandarea Consiliului (pentru 2004: un deficit de 2,9% din PIB faţă de ţinta de 5,3% a Consiliului; pentru anul 2005: 3,6% din PIB faţă de 4,7%; si pentru anul 2006: 2,9% din PIB faţă de 3,8%). Acest fapt s-a datorat mai degrabă unei creşteri superioare celei preconizate decât unor reduceri durabile ale cheltuielilor.Pe scurt, pe baza bugetului pentru 2007 şi a ultimei versiuni actualizate a programului de convergenţă, Republica Cehă intenţionează să depăşească ţinta pentru 2007 (3,3% din PIB) stabilită de Consiliu în recomandarea emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7) şi ţinta pentru 2008 (2,7% din PIB) stabilită în programul de convergenţă din noiembrie 2005, care a fost aprobat de Consiliu la data de 24 ianuarie 2006. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2007 preconizează, de asemenea, rezultate superioare ţintelor aprobate pentru aceşti doi ani. În consecinţă, acţiunea întreprinsă de autorităţile cehe este inadecvată pentru corectarea deficitului excesiv până în 2008, conform recomandărilor Consiliului. De la adoptarea recomandării, nu s-a produs niciun eveniment economic negativ şi neprevăzut cu consecinţe nefavorable majore pentru finanţele publice, în sensul articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului. Dimpotrivă, evoluţia economiei a fost mult mai favorabilă finanţelor publice decât se preconiza.Tabelul 1: Proiecţii privind deficitul şi previziuni de creştereProiecţii privind deficitul anual (% din PIB) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2007 | 2.9 | 3.6 | 2.9 | 3.9 | 3.6 | - |Programul de convergenţă din martie 2007 | - | 3.6 | 3.5 | 4.0 | 3.5 | 3.2 |Programul de convergenţă din martie 2007 (ţinte de deficit alternative cuprinse în declaraţia noului guvern) | - | 3.6 | 3.5 | 4.0 | 3.2 | 2.8 |Programul de convergenţă din noiembrie 2005 | 3.0 | 3.6 | 3.5 | 3.3 | 2.7 | - |Recomandarea Consiliului din iulie 2004 | 5.3 | 4.7 | 3.8 | 3.3 | < 3 | - |Previziuni de creştere a PIB-ului (% pe bază anuală) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2007 | 4.2 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | - |Programul de convergenţă din martie 2007 | - | 6.0 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |Programul de convergenţă din noiembrie 2005 | 4.4 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | - |Recomandarea Consiliului din iulie 2004 | 2.8 | 3.1 | 3.3 | 3.5 | - | - |Tabelul 2: Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice şi bugetare2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |PIB real (variaţie în %) | PC martie 2007 | 6.1 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |COM mai 2007 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | n.a. |PC noiembrie 2005 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | n.a. |Inflaţia IAPC (%) | PC martie 2007 | 1.6 | 2.4 | 2.6 | 2.5 | 2.5 |COM mai 2007 | 1.6 | 2.1 | 2.4 | 2.9 | n.a. |PC noiembrie 2005 | 1.5 | 2.2 | 2.0 | 2.1 | n.a. |Diferenţă de producţie (% din PIB-ul potenţial) | PC martie 20071 | -0.7 | 0.9 | 1.1 | 1.0 | 1.0 |COM mai 20073 | -1.1 | 0.4 | 0.5 | 0.5 | n.a. |PC noiembrie 20051 | -0.8 | -0.1 | 0.3 | 0.8 | n.a. |Soldul administraţiilor publice (% din PIB) | PC martie 20076 | -3.6 | -3.5 | -4.0 | -3.5 | -3.2 |COM mai 2007 | -3.5 | -2.9 | -3.9 | -3.6 | n.a. |PC noiembrie 2005 | -4.8 | -3.8 | -3.3 | -2.7 | n.a. |Sold primar (% din PIB) | PC martie 2007 | -2.5 | -2.4 | -2.6 | -2.0 | -1.6 |COM mai 2007 | -2.4 | -1.8 | -2.8 | -2.6 | n.a. |PC noiembrie 2005 | -4.1 | -3.0 | -2.4 | -1.7 | n.a. |Sold ajustat ciclic (% din PIB) | PC martie 20071 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |COM mai 2007 | -3.1 | -3.1 | -4.1 | -3.8 | n.a. |PC noiembrie 20051 | -4.5 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | n.a. |Sold structural2 (% din PIB) | PC martie 2007 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |COM mai 20074 | -2.0 | -2.8 | -4.1 | -3.8 | n.a. |PC noiembrie 20055 | -3.4 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | n.a. |Datorie publică brută (% din PIB) | PC martie 2007 | 30.4 | 30.6 | 30.5 | 31.3 | 32.2 |COM mai 2007 | 30.4 | 30.4 | 30.6 | 30.9 | n.a. |PC noiembrie 2005 | 37.4 | 37.1 | 37.9 | 37.8 | n.a. |Note: |1Calculele serviciilor Comisiei pe baza informaţiilor din program. |2Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente), exceptând măsurile de derogare şi alte măsuri temporare. |3Pe baza creşterii potenţiale estimate de 4,2%, 4,6%, 4,8% şi respectiv 4,9%, în perioada 2005-2008. |4Măsuri de derogare şi alte măsuri temporare preluate din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2007. |(1,1% din PIB în 2005 şi 0,2% din PIB în 2006 având ca efect creşterea deficitului) |5Măsuri de derogare şi alte măsuri temporare preluate din programul de convergenţă din 2005. |(1,1% din PIB în 2005, având ca efect creşterea deficitului). |6Ţinte de deficit alternative pe baza unor măsuri încă neaprobate |ale noului guvern ceh: 3,2% din PIB în 2008, 2,8% din PIB în 2009. |Sursă: |Programul de convergenţă (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei |Recomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde stabilire, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8), a faptului că acţiunea întreprinsă de Republica Cehă ca răspuns la recomandarea emisă de Consiliu în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene s-a dovedit a fi inadecvatăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 104 alineatul (8),având în vedere recomandarea Comisiei,întrucât:1.  În conformitate cu articolul 104 din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.2.  Pactul de stabilitate şi creştere are la bază obiectivul unor finanţe publice sănătoase ca mijloc de întărire a condiţiilor pentru stabilitatea preţurilor şi pentru o creştere puternică şi durabilă, care conduce la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate şi creştere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea şi clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (PDE)[9], care a fost adoptat cu scopul de a favoriza corectarea rapidă a deficitelor publice excesive.3.  În Decizia sa 2005/185/CE[10] din 5 iulie 2004, Consiliul a decis, în urma unei recomandări din partea Comisiei în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din tratat, că în Republica Cehă exista un deficit excesiv.4.  La 5 iulie 2004, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratat şi cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul, la recomandarea Comisiei, a adoptat o recomandare adresată autorităţilor cehe, pentru ca acestea să pună capăt situaţiei de deficit excesiv cât mai curând posibil şi să întreprindă o acţiune pe termen mediu în vederea atingerii obiectivului de reducere a deficitului sub 3% din PIB până în 2008 în mod credibil şi durabil, în conformitate cu metoda de reducere a deficitului specificată în programul de convergenţă prezentat de autorităţi în mai 2004 şi aprobat de Consiliu în avizul din 5 iulie 2004[11], cu următoarele ţinte anuale intermediare: 5,3% din PIB în 2004, 4,7% din PIB în 2005, 3,8% din PIB în 2006 şi 3,3% din PIB în 2007. Consiliul a stabilit data limită de 5 noiembrie 2004 pentru ca autorităţile cehe să întreprindă o acţiune eficientă în ceea ce priveşte măsurile prevăzute pentru atingerea ţintei de deficit în 2005. Republica Cehă şi-a dat acordul ca recomandarea să fie publicată.5.  După expirarea termenului de 5 noiembrie 2004, Comisia a concluzionat, în comunicarea sa către Consiliu din data de 14 decembrie 2004[12], că nu sunt necesare alte măsuri în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Republica Cehă, întrucât autorităţile cehe au întreprins o acţiune eficientă în ceea ce priveşte măsurile prevăzute pentru atingerea ţintei de deficit în 2005. Versiunea actualizată din noiembrie 2005 a programului de convergenţă a indicat un deficit de 2,7% din PIB pentru 2008, care a fost aprobat de Consiliu la data de 24 ianuarie 2006.6.  Evaluarea acţiunii întreprinse de Republica Cehă pentru corectarea deficitului excesiv până în 2008, ca răspuns la recomandarea emisă de Consiliu în temeiul articolului 104 alineatul (7), conduce la următoarele concluzii:7.  la 15 martie 2007, Republica Cehă a prezentat cea mai recentă versiune actualizată a programului de convergenţă, pentru perioada până în 2009. Programul conţine următoarele proiecţii privind deficitul anual: 4,0% din PIB pentru 2007, 3,5% din PIB pentru 2008 şi 3,2% din PIB pentru 2009. Programul includea, de asemenea, o „declaraţie a noului guvern”, care viza reducerea deficitului general la 3,2% din PIB în 2008 şi la 2,8% din PIB în 2009, pe baza unei serii ample de măsuri politice încă nespecificate.8.  Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2007, care preconizau că deficitul va atinge 3,9% din PIB în 2007 şi 3,6% din PIB în 2008, în cazul menţinerii politicilor actuale, confirmau că, pe baza politicilor actuale, ţintele fixate în recomandarea emisă de Consiliu în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) pentru 2007 (3,3% din PIB) şi 2008 (sub 3% din PIB) nu vor fi atinse. În termeni structurali (şi anume deficitul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare şi alte măsuri temporare), deficitul ar creşte cu 1¼ puncte procentuale din PIB în 2007, după deteriorările din 2005 şi 2006.9.  Deficitul mai ridicat din 2007 se înscrie în cadrul unei creşteri mult mai susţinute decât cea preconizată în momentul emiterii recomandării Consiliului şi se datorează în principal creşterii cheltuielilor sociale decise înainte de alegerile parlamentare din 2006. Deficitul mai ridicat din 2007 ar trebui să apară pe fondul unor deficite mai scăzute în anii anteriori faţă de cele preconizate în recomandarea emisă de Consiliu. Acest fapt s-a datorat mai degrabă unei creşteri superioare celei preconizate decât unor reduceri durabile ale cheltuielilor.10.  Acest fapt conduce la concluzia că, deşi Republica Cehă şi-a depăşit până în prezent ţintele bugetare pentru perioada 2004-2006 conform metodei de consolidare stabilite în recomandarea Consiliului din 5 iulie 2004, deficitul din 2007 va fi mult superior ţintei stabilite de Consiliu şi că, în cazul menţinerii politicilor actuale, deficitul din 2008 va depăşi cu mult plafonul de 3% din PIB. Ţintele bugetare ale autorităţilor cehe nu sunt conforme cu recomandările Consiliului privind corectarea deficitului excesiv până în 2008. De la adoptarea recomandării, nu s-a produs niciun eveniment economic negativ şi neprevăzut cu consecinţe nefavorable majore pentru finanţele publice, în sensul articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului. Dimpotrivă, evoluţia economiei a fost mult mai favorabilă finanţelor publice decât se preconiza,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Acţiunea întreprinsă de Republica Cehă ca răspuns la recomandarea emisă de Consiliu la 5 iulie 2004 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratat se dovedeşte a fi inadecvată pentru corectarea deficitului în termenul stabilit în recomandarea respectivă.Articolul 2Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreşedintele [1] reviziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2004 au luat în calcul datele comunicate de Republica Cehă în martie 2004.[2] lterior, valoarea deficitului pentru 2003 a fost revizuită, conform procedurilor uzuale. Aceasta se ridică în prezent la 6,6% din PIB.[3] SEC(2004) 575.[4] O C 320, 24.12.2004, p. 1.[5] O L 62, 9.3.2005, p. 20.[6] se vedea http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf.[7] omunicarea Comisiei către Consiliu: Acţiunea întreprinsă de Republica Cehă, Cipru, Malta, Polonia şi Slovacia ca răspuns la recomandările emise de Consiliu în cadrul procedurii de deficit excesiv, SEC (2004) 1630, 22.12.2004.[8] O C 55, 7.3.2006, p. 5.[9] O L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).[10] O L 62, 9.3.2005, p. 20.[11] O C 320, 24.12.2004, p. 1.[12] omunicarea Comisiei către Consiliu: Acţiunea întreprinsă de Republica Cehă, Cipru, Malta, Polonia şi Slovacia ca răspuns la recomandările emise de Consiliu în cadrul procedurii de deficit excesiv, SEC (2004) 1630, 22.12.2004.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 18 mai 2018 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Lietuvos bankas (BCE/2018/15)

text:
               28.5.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 181/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 18 mai 2018
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Lietuvos bankas
   (BCE/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul auditorilor externi actuali ai Lietuvos bankas, UAB PricewaterhouseCoopers, a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2017. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2018.

               (3)

               Lietuvos bankas a selectat UAB Deloitte Lietuva drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2018-2021,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă desemnarea UAB Deloitte Lietuva drept auditori externi ai Lietuvos bankas pentru exercițiile financiare 2018-2021.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 18 mai 2018.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI