               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 504 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2019. Aceasta a ținut cont de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 21 martie 2019. De asemenea, la data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Danemarca pentru 2019
                  2
                a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Danemarca în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 15 martie 2019, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019, iar la 10 aprilie 2019, Programul de convergență pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  4
               .

               (5)În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de convergență pentru 2019, guvernul prevede un deficit total de 0,1 % din PIB în 2019 și 2020. Pe baza soldului structural recalculat
                  5
               , obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – continuă să fie depășit pe parcursul perioadei de programare, până în 2025. În conformitate cu Programul de convergență pentru 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 33,4 % în 2019 și va rămâne stabilă în 2020, înainte de a urca la 37,8 % din PIB în 2025. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru perioada de programare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,9 % din PIB în 2019 și de 1,0 % din PIB în 2020, situându-se peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Riscurile se referă la diminuarea veniturilor provenite din elemente volatile, în special impozitul pe randamentul fondurilor de pensii. Consiliul consideră că, în ansamblu, Danemarca ar urma să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019 și 2020.

               (6)Sistemul de cercetare și inovare al Danemarcei se caracterizează prin niveluri ridicate de investiții, o bază solidă de resurse umane și excelență științifică. Cu toate acestea, peisajul cercetării și al inovării din Danemarca este concentrat în jurul unui număr relativ mic de actori, cum ar fi întreprinderile mari și fundațiile, mai ales din sectorul farmaceutic și cel al biotehnologiei, ceea ce face ca sistemul de cercetare și inovare să fie potențial vulnerabil la șocurile externe. Prin urmare, par să existe posibilități de îmbunătățire în materie de investiții în extinderea întreprinderilor foarte inovatoare.

               (7)Este esențială asigurarea ofertei de forță de muncă în această perioadă de schimbări demografice și tehnologice, precum și remedierea deficitului de forță de muncă, în special de lucrători calificați și de specialiști în TIC, în scopul promovării unei creșteri durabile și favorabile incluziunii în Danemarca. Este probabil ca reformele și investițiile în îmbunătățirea atractivității educației și formării profesionale, care ar putea conduce la creșterea ratelor de participare la aceste forme de educație, să aibă un impact pozitiv asupra ofertei de lucrători calificați. Investițiile continue în educația pentru adulți, învățarea pe tot parcursul vieții și competențele digitale ar putea, de asemenea, contribui la abordarea acestei provocări. În plus, ar fi util să se pună accentul pe o mai bună integrare a grupurilor marginalizate și defavorizate pe piața forței de muncă. Acest lucru se referă în special la tinerii cu un nivel de educație scăzut, la persoanele provenite dintr-un context de migrație, la persoanele cu capacitate redusă de muncă și la persoanele cu handicap. În plus, performanța educațională a copiilor proveniți dintr-un context de migrație rămâne o provocare.

               (8)În pofida calității foarte bune a drumurilor, congestionarea rutieră este în creștere, în special în jurul marilor orașe. În plus, necesitatea decarbonizării sectorului transporturilor creează oportunități de investiții în infrastructurile de transport durabile pentru a reduce emisiile de carbon din sectorul transporturilor și a combate congestionarea rutieră, inclusiv prin dezvoltarea infrastructurilor pentru combustibili alternativi. Guvernul a prezentat un plan de reducere a congestionării în jurul orașelor mari. Adoptarea planului, prin care se alocă 112 miliarde DKK (aproape 6 % din PIB) în perioada 2020-2030, este în curs.

               (9)Deși nivelul productivității în economia daneză rămâne printre cele mai ridicate din UE, creșterea productivității este în scădere de mai multe decenii. Societățile exportatoare beneficiază de o creștere mai mare a productivității decât întreprinderile protejate de concurența societăților străine. Deși Danemarca a luat măsuri pentru a sprijini creșterea productivității întreprinderilor din sectoarele serviciilor orientate spre piața națională, creșterea productivității și concurența în aceste sectoare înregistrează încă întârzieri. Danemarca a pus în aplicare măsuri de intensificare a concurenței în sectorul financiar și a continuat să pună în aplicare strategia privind serviciile de utilitate publică.

               (10)După câțiva ani de creștere economică ridicată, prețurile locuințelor par să fie supraevaluate, în special în principalele zone urbane. Cu toate acestea, prețurile locuințelor au cunoscut o creștere moderată în 2018. În plus, în ciuda unui declin continuu, raportul dintre datoria gospodăriilor și venitul disponibil rămâne cel mai ridicat din UE. Procentul de credite ipotecare cu rate ale dobânzii variabile și perioadă fără plăți este în scădere, însă rămâne ridicat. Noile măsuri macroprudențiale par să fi redus creșterea creditelor ipotecare noi cu un raport datorii/venituri și un raport între valoarea creditului acordat și cea a garanției aferente creditului ridicate. În ultimii ani, autoritățile daneze au activat, de asemenea, amortizorul anticiclic de capital și au pus în aplicare măsuri pentru creșterea rezilienței băncilor, adoptând totodată o reformă a impozitului pe proprietate (în vigoare din 2021) pentru a pune capăt regimului prociclic al impozitului pe proprietate. Cu toate acestea, combinația dintre raportul foarte ridicat datorii/venituri, volumul ridicat al datoriilor foarte sensibile la rata dobânzii și prețurile supraevaluate ale locuințelor prezintă riscuri pentru stabilitatea economică și financiară și, prin urmare, este justificată o monitorizare continuă.

               (11)Prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului a devenit o prioritate pentru Danemarca în contextul unui important scandal legat de spălarea banilor în care a fost implicată cea mai mare instituție financiară din Danemarca. Parlamentul danez a ajuns la acorduri politice privind consolidarea supravegherii și un nou pachet de combatere a spălării banilor, cuprinzând o strategie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului. Strategia se bazează pe opt piloni, printre care se numără consolidarea cooperării dintre autoritățile de supraveghere, unitatea de informații financiare și alte părți interesate relevante. Cu toate acestea, există în continuare provocări, iar autoritatea de supraveghere financiară trebuie să adopte în continuare măsuri și orientări suplimentare cu privire la modalitățile de consolidare a supravegherii în aceste domenii. Ar trebui să se acorde atenție punerii în aplicare efective a acestor măsuri, odată ce sunt adoptate.

               (12)Programarea fondurilor UE pentru perioada 2021-2027 ar putea contribui la eliminarea unora dintre lacunele identificate în recomandări, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară
                  6
               . Acest lucru i-ar permite Danemarcei să utilizeze în mod optim fondurile respective pentru sectoarele identificate, ținând seama de disparitățile regionale.

               (13)În contextul semestrului european 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (14)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2019 prin prisma acestei evaluări și a emis un aviz
                  7
                conform căruia este de așteptat ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2019-2020, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să axeze politica economică legată de investiții pe educație și competențe, pe cercetare și inovare în vederea lărgirii bazei de inovare pentru a include mai multe întreprinderi, precum și pe transportul durabil pentru combaterea congestionării rutiere.

               2.Să asigure o supraveghere eficace și respectarea cadrului de combatere a spălării banilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1003 final.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (6)

                        SWD(2019) 1003 final.

                     (7)

                        Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 525 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2019. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 21 martie 2019. De asemenea, la data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovacia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 21 martie 2019. La 9 aprilie 2019, Consiliul a adoptat Recomandarea privind politica economică a zonei euro („Recomandarea pentru zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovacia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a Recomandării pentru zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările 2-4 de mai jos. Mai precis, măsurile de combatere a corupției și de îmbunătățire a sistemului de justiție vor contribui la abordarea primei recomandări pentru zona euro în ceea ce privește calitatea instituțiilor, accentul pus pe politica economică legată de investiții în domeniile specificate va contribui la abordarea celei de a doua recomandări pentru zona euro în ceea ce privește sprijinirea investițiilor, iar măsurile de îmbunătățire a competențelor vor contribui la abordarea celei de-a treia recomandări pentru zona euro în ceea ce privește funcționarea pieței forței de muncă.

               (3)Raportul de țară privind Slovacia pentru 2019
                  2
                a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 25 aprilie 2019, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019, precum și Programul de stabilitate pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  4
               .

               (6)În prezent, Slovacia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2019, guvernul estimează că soldul global va crește de la un deficit de 0,7 % din PIB în 2018 la un buget echilibrat în 2019, urmând să rămână neschimbat până în 2022. Pe baza soldului structural recalculat
                  5
               , se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – care a fost modificat de la un deficit structural de 0,5 % din PIB în 2019 la 1 % din PIB începând din 2020 – va fi realizat în 2020. Conform Programului de stabilitate pentru 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, de la 47,5 % în 2019 până la 44,4 % în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În același timp, măsurile necesare pentru a sprijini țintele de deficit planificate în perioada de după 2019 nu au fost complet detaliate. Bugetul include o categorie de cheltuieli nespecificate, numite rezerve bugetare (reprezentând în total 0,7 % din PIB), ceea ce reduce previzibilitatea în ceea ce privește execuția bugetului.

               (7)La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Slovaciei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  6
                nu va depăși 4,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB. Având în vedere previziunile Comisiei din toamna anului 2018, care preconizau o poziție mai apropiată de obiectivul pe termen mediu în 2019, și în concordanță cu normele privind deblocarea ajustării necesare, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu ar trebui să depășească 4,6 %, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,3 % în 2019. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, există riscul unei abateri semnificative de la ajustarea fiscal-bugetară recomandată în anii 2018 și 2019 luați împreună.

               (8)În 2020, Slovacia ar trebui să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, dacă politicile vor rămâne neschimbate, acest lucru ar însemna o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 4,6 %, reprezentând o ajustare structurală de 0,3 % din PIB. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, dacă politicile vor rămâne neschimbate, există riscul unei abateri semnificative de la acest obiectiv în anii 2019 și 2020 luați împreună. Se preconizează că Slovacia va respecta regula privind datoria în 2019 și în 2020. În general, Consiliul este de părere că măsurile necesare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere ar trebui luate începând din 2019.

               (9)Finanțele publice ale Slovaciei se confruntă cu riscuri medii la adresa sustenabilității fiscal-bugetare pe termen lung. În conformitate cu raportul Comisiei din 2018 privind sustenabilitatea finanțelor publice, pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB pe termen lung ar fi necesară, într-un scenariu de menținere a politicilor actuale, o îmbunătățire cumulată a soldului structural primar cu 2,5 puncte procentuale din PIB. Acest lucru este determinat de creșterea preconizată a cheltuielilor cu pensiile și cu asistența medicală, care duce la creșterea costurilor legate de îmbătrânirea populației (contribuție comună de 1,8 puncte procentuale din PIB). Întrucât rata natalității este scăzută, iar speranța de viață în Slovacia urmează să crească și mai mult, se estimează că raportul de dependență a vârstnicilor (care compară persoanele în vârstă cu populația activă – și anume ponderea persoanelor cu un loc de muncă sau care urmează cursuri de formare) va fi aproape triplu până în 2060. Și, în timp ce în 2016 pentru fiecare zece angajați erau doar aproximativ trei persoane inactive cu vârsta de peste 65 de ani, se preconizează că această cifră va crește la peste șapte pentru fiecare zece angajați până în 2060 (raportul de dependență economică a vârstnicilor). Introducerea unor alinieri automate ale vârstei de pensionare la speranța de viață a îmbunătățit treptat sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii. Acest demers a fost considerat drept un instrument important pentru asigurarea echității între generații și a sustenabilității pe termen lung. Preocupările cu privire la sustenabilitatea fiscală pe termen lung a sistemelor de pensii au crescut în urma adoptării de către Parlament, la 28 martie 2019, a unui amendament constituțional de instituire a unor plafoane pentru vârsta de pensionare (64 pentru bărbați și femei fără copii, cu câte o reducere de o jumătate de an pentru femei pentru fiecare dintre primii trei copii) și de eliminare a ajustărilor automate legate de speranța de viață. Conform Consiliului Fiscal din Slovacia, plafonul va genera o creștere suplimentară a cheltuielilor de 1,6 % din PIB, acestea urmând să crească de la 8,6 % în 2016 la 11,4 % în 2070, iar nu la 9,8 %, așa cum preconiza Raportul din 2018 privind îmbătrânirea populației. Acest lucru va spori în mod semnificativ riscurile legate de sustenabilitate. Până în prezent nu au fost propuse măsuri de compensare, iar impactul asupra veniturilor persoanelor în vârstă și asupra sărăciei nu a fost calculat.

               (10)În pofida unor progrese în ceea ce privește combaterea evaziunii fiscale, respectarea obligațiilor fiscale rămâne o provocare, iar decalajul dintre veniturile fiscale teoretice și cele reale în ceea ce privește colectarea TVA a fost de peste două ori mai mare decât media UE în 2016. Se preconizează că măsurile prevăzute în cadrul celui de al treilea plan de acțiune vor avea rezultate pozitive, însă unele dintre acestea nu au fost încă puse în aplicare. De exemplu, este probabil ca introducerea declarațiilor fiscale electronice să reducă sarcina administrativă suportată de contribuabili, dar efectul global riscă să fie diminuat dacă nu se pun în aplicare toate măsurile prevăzute. În același timp, un cadru bine structurat de măsuri de politică poate contribui la reducerea numărului de modificări ale codului fiscal, care sunt frecvente, și poate încuraja simplificarea acestuia. În fine, potențialul de realizare de venituri din taxele de mediu și din impozitarea proprietăților este insuficient utilizat în raport cu alte țări din UE.

               (11)Continuă evoluțiile pozitive de pe piața muncii, fiind marcate de creșterea ocupării forței de muncă și de niveluri ale șomajului dintre cele mai scăzute înregistrate vreodată. S-au înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a planului de acțiune pentru șomerii de lungă durată, care a contribuit la reducerea numărului de șomeri de lungă durată cu o treime în decurs de doi ani. Cu toate acestea, rata șomajului de lungă durată rămâne peste media UE, afectând în special persoanele slab calificate, tinerii și romii. În contrast cu scăderea ratelor șomajului, deficitele raportate în materie de forță de muncă calificată au devenit o problemă majoră. Se înregistrează în continuare disparități regionale foarte pronunțate pe piața muncii, ratele mai ridicate ale șomajului fiind concentrate în trei regiuni din estul Slovaciei, iar deficitele de forță de muncă fiind concentrate în partea de vest a țării. Este necesară continuarea consolidării capacităților angajatorilor și ale sindicatelor pentru a se promova o implicare mai activă a acestora.

               (12)Raza de acțiune și eficacitatea politicilor de îmbunătățire a capacității de inserție profesională sunt limitate. Programele de formare și recalificare au fost consolidate, însă rămân insuficiente și nu se concentrează pe deplin asupra șomerilor de lungă durată și a grupurilor defavorizate. Sistemul de învățământ nu contribuie suficient la dezvoltarea socioeconomică și este subfinanțat la toate nivelurile. Calitatea scăzută a rezultatelor școlare, participarea romilor la un învățământ general incluziv, începând cu primii ani de viață, precum și integrarea efectivă în sistemele educative și de formare a elevilor proveniți din medii defavorizate din punct de vedere socioeconomic (având în vedere rata din ce în ce mai mare de părăsire timpurie a școlii) reprezintă provocări urgente. Rezultatele școlare și nivelul competențelor de bază rămân scăzute în raport cu standardele internaționale, fiind puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Asigurarea faptului că populația slovacă este dotată cu competențe mai bune pentru economia și societatea în schimbare reprezintă o provocare. În pofida creșterilor salariale progresive până în 2020, profesia de cadru didactic rămâne neatractivă și se confruntă cu o penurie în creștere a forței de muncă. În plus, calitatea și relevanța formării inițiale și oportunitățile de dezvoltare profesională ale cadrelor didactice sunt limitate. Până în prezent, măsurile de promovare a echității și a educației favorabile incluziunii care sunt în curs s-au situat sub așteptări și nu au fost observate progrese reale în ceea ce privește desegregarea elevilor romi. Guvernul a adoptat „Planul național de reformă pentru educație și creșterea copiilor” (2018-2027) și primul plan de acțiune (2018-2019) (împreună cu un buget estimat), precum și o nouă legislație privind asigurarea calității învățământului superior. Va fi esențial ca aceste măsuri să fie puse în aplicare și monitorizate în mod eficace pentru a determina dacă aduc rezultatele scontate.

               (13)Rata scăzută de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor reflectă faptul că bărbații recurg rareori la concediul parental de lungă durată și este accentuată și mai mult de accesul limitat la servicii de îngrijire a copiilor la prețuri accesibile și la facilități de îngrijire de lungă durată, precum și de disponibilitatea redusă a acestor servicii și facilități. În special pentru copiii sub vârsta de trei ani, rata de înscriere în structuri de îngrijire a copiilor este extrem de scăzută. Guvernul a adoptat o nouă decizie privind participarea obligatorie la structuri de învățământ și îngrijire a copiilor preșcolari începând cu vârsta de 5 ani, care va produce efecte din 2020. Cu toate acestea, sunt necesare investiții suplimentare și trebuie încurajată participarea la serviciile de îngrijire a copiilor și la structurile de învățământ preșcolar.

               (14)Deși ponderea persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială este sub media UE, în numeroase districte din sudul și estul Slovaciei se înregistrează niveluri cu mult mai mari. Există un blocaj considerabil în ceea ce privește accesul la o educație de înaltă calitate și favorabilă incluziunii, care reflectă disparitățile regionale ce se traduc printr-o rată de părăsire timpurie a școlii deosebit de pronunțată. Alte blocaje se referă la accesul – la asistență medicală, la îngrijire de lungă durată, la locuințe sociale și la alte servicii esențiale – al grupurilor defavorizate, în special al romilor, precum și al persoanelor cu handicap și al persoanelor care suferă de lipsa de adăpost și de excluziune locativă. O abordare integrată este esențială pentru a stimula incluziunea socială a acestor grupuri.

               (15)Reformele menite să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate se accelerează, deși gradul de punere în aplicare variază de la un domeniu de îngrijire la altul. Acțiunile de politică întreprinse în contextul revizuirii cheltuielilor din domeniul sănătății au avut unele rezultate pozitive, în principal ca urmare a unei serii de măsuri de limitare a costurilor în domeniul produselor farmaceutice și al dispozitivelor medicale. Cu toate acestea, mai sunt posibile îmbunătățiri în ceea ce privește creșterea eficienței și furnizarea de îngrijiri mai puțin costisitoare, prin realocarea strategică a resurselor între domeniile de îngrijire. Furnizarea serviciilor de sănătate rămâne excesiv de dependentă de spitale, care, în ciuda reducerilor periodice ale datoriilor, continuă să acumuleze datorii și să întâmpine dificultăți în ceea ce privește finanțarea investițiilor necesare pentru a îmbunătăți eficiența și calitatea asistenței medicale. Deși consolidarea asistenței medicale primare este esențială pentru reducerea utilizării serviciilor spitalicești care ar putea fi evitate, numărul redus de medici generaliști și domeniul de aplicare limitat al serviciilor de asistență medicală primară constituie un obstacol în calea îmbunătățirii eficienței sistemului de sănătate. Întrucât guvernul a inițiat măsuri pentru a aborda deficitul de forță de muncă din domeniul sănătății, va fi important ca aceste eforturi să se încadreze într-o strategie pe termen mai lung, care să vizeze descentralizarea treptată a serviciilor din spitalele de urgență, consolidarea asistenței medicale primare și consolidarea serviciilor de prevenire.

               (16)Caracterul fragmentar al sistemului de cercetare subminează eficacitatea investițiilor publice în cercetare și dezvoltare care vizează îmbunătățirea calității cercetării științifice, iar un astfel de sistem nu atrage finanțare privată. Politica în materie de cercetare și inovare este afectată de o coordonare ineficientă între ministere și alți actori, ceea ce duce la întârzieri și deficiențe ale unor reforme majore. Procesul de transformare al Academiei de Științe din Slovacia nu s-a desfășurat în condiții optime și a stârnit astfel îngrijorări cu privire la continuitatea activităților acesteia, ceea ce a dus la prăbușirea întregului proces. Lipsa sau eșecul măsurilor specifice, implicarea limitată a instituțiilor de cercetare, precum și capacitatea limitată de cercetare contribuie, împreună, la nivelul redus al cheltuielilor efectuate de sectorul privat în cercetare și dezvoltare. În ansamblu, implicarea întreprinderilor în domeniul cercetării și dezvoltării rămâne una dintre cele mai scăzute din UE și se concentrează asupra sectoarelor de producție de înaltă și medie tehnologie, dominate de firme multinaționale. Măsurile de stimulare a transferului de cunoștințe, de consolidare a capacităților inovatoare la nivelul industriei și de îmbunătățire a cooperării dintre întreprinderi și mediul academic avansează lent.

               (17)Pentru creșterea productivității Slovaciei și pentru menținerea procesului de convergență, sunt necesare eforturi susținute de investiții și în infrastructura digitală și de transport, precum și în eficiența energetică. Este necesar să se îmbunătățească acoperirea de bandă largă fixă de bază și acoperirea 4G, precum și utilizarea benzii largi de foarte mare viteză. Investițiile în eficiența energetică – în special în sectorul clădirilor – și în tehnologia de mediu pot fi o sursă de creștere ecologică și vor contribui la menținerea resurselor de mediu limitate. În plus, pentru a permite regiunilor mai puțin dezvoltate să recupereze decalajele și să fie într-o mai mare măsură bazate pe cunoaștere, competitive și productive, este nevoie de investiții mai strategice pentru a acoperi lacunele în materie de infrastructură și a îmbunătăți rețelele de transport. Slovacia înregistrează întârzieri în ceea ce privește finalizarea unor tronsoane ale rețelei rutiere și ale celei feroviare care se află în centrul rețelei transeuropene de transport, cum este cazul coridorului Rin-Dunăre. Deficiențele rețelei de transport ar putea fi remediate prin îmbunătățirea interconectivității, a multimodalității și a interoperabilității rețelei existente de transport public și urban, precum și prin promovarea unor moduri de transport durabile.

               (18)Sarcinile administrative și de reglementare semnificative pot afecta investițiile și inovarea, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii. În ciuda eforturilor guvernului, sarcina administrativă nu se reduce suficient, iar mediul de afaceri din Slovacia pierde teren în comparație cu alte medii internaționale. Nivelul calității legislației și lipsa previzibilității reprezintă un motiv de îngrijorare pentru întreprinderi. Aceste provocări ar trebui abordate prin implementarea deplină a Strategiei Slovaciei privind o mai bună legiferare (RIA2020) și prin consolidarea Centrului slovac pentru o mai bună legiferare. Sectorul serviciilor profesionale din Slovacia este în continuare foarte reglementat. Nivelul restricțiilor de reglementare se situează peste media ponderată a UE pentru avocați, agenți de brevetare, ingineri constructori, arhitecți, contabili, ghizi turistici și agenți imobiliari.

               (19)În prezent, guvernul reformează în mod substanțial practicile de achiziții publice prin revizuirea cadrului juridic cu scopul de a simplifica procedurile și a reduce costurile de tranzacționare. Noua tendință care pune accentul pe profesionalizare este binevenită; cu toate acestea, beneficiile generale încep de abia să apară și survin într-un ritm lent. În contextul neîncrederii față de instituțiile publice, achizitorii publici trebuie să depună mai multe eforturi pentru a recâștiga încrederea întreprinderilor, a mass-mediei și a publicului larg. Acest lucru împiedică introducerea unor noi practici atât de necesare. Eforturile de sporire a utilizării criteriilor de calitate trebuie să fie accelerate pentru a se obține un raport calitate-preț mai bun și pentru a se îmbunătăți utilizarea strategică a achizițiilor publice.

               (20)Administrația publică slovacă se confruntă în continuare cu ineficiențe și blocaje, care sunt cauzate în special de cooperarea ineficace dintre departamentele din cadrul guvernului. Lipsa capacității și a planificării strategice, precum și ineficiențele administrative împiedică buna implementare a fondurilor ESI. Drept rezultat, Slovacia a pierdut fonduri în valoare de 120 de milioane EUR din perioada 2014-2020, iar distribuirea fondurilor către beneficiarii finali rămâne scăzută. În plus, pregătirea insuficientă a proiectelor finanțate din fondurile ESI a condus la întârzierea investițiilor și la termene scurte pentru procedurile de achiziții publice, sporind astfel riscul de nereguli.

               (21)Corupția reprezintă în continuare o provocare, iar angajamentul în direcția urmăririi penale a cazurilor de corupție la nivel înalt este unul limitat. Eforturile de combatere a corupției sunt îngreunate de deficiențe organizaționale și procedurale la nivelul poliției și al parchetului, precum și de protecția redusă de care dispun avertizorii de integritate. De asemenea, îmbunătățirea eficacității sistemului de justiție, inclusiv a independenței acestuia, rămâne o provocare. În pofida unor îmbunătățiri în ceea ce privește eficiența și calitatea, preocupările legate de independența sistemului judiciar persistă, iar întârzierea înregistrată în procesul de numire a judecătorilor în fața Curții Constituționale ar putea afecta funcționarea sistemului de justiție.

               (22)Programarea fondurilor UE pentru perioada 2021-2027 ar putea contribui la eliminarea unora dintre lacunele identificate în recomandări, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară
                  7
               . Acest lucru ar permite Slovaciei să utilizeze în mod optim fondurile respective pentru sectoarele identificate, ținând seama de disparitățile regionale. Consolidarea capacității administrative a țării în materie de gestionare a acestor fonduri reprezintă un factor important pentru succesul acestei investiții.

               (23)În contextul semestrului european 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Slovaciei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu doar de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea lor cu normele și cu orientările Uniunii, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii pentru deciziile viitoare la nivel național.

               (24)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2019 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în 2019 și în 2020, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își atingă în 2020 obiectivul bugetar pe termen mediu; să protejeze sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în special pe cea a sistemului de sănătate și a sistemului de pensii.

               2.Să amelioreze calitatea și caracterul incluziv al educației la toate nivelurile și să promoveze competențele; să îmbunătățească accesul la servicii de îngrijire a copiilor și la servicii de îngrijire de lungă durată care să fie de calitate și la prețuri abordabile; să promoveze integrarea grupurilor defavorizate, în special a romilor.

               3.Să axeze politica economică în materie de investiții pe sectorul sănătății, al cercetării și inovării, al transporturilor (vizând în special sustenabilitatea acestuia), al infrastructurii digitale, al eficienței energetice, al competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, precum și pe cel al locuințelor sociale, ținând seama de disparitățile regionale; să sporească, în cadrul operațiunilor de achiziții publice, utilizarea criteriilor de calitate și a celor legate de costul la nivelul ciclului de viață al produselor.

               4.Să continue să îmbunătățească eficacitatea sistemului de justiție, cu accent pe consolidarea independenței acestuia, inclusiv în ceea ce privește procedurile de numire din acest sistem; să intensifice eforturile de detectare și urmărire penală a cazurilor de corupție, în special a cazurilor de corupție la scară largă.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (6)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (7)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 503 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2019. Aceasta a ținut seama de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European la 21 martie 2019. De asemenea, la data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Republica Cehă printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară din 2019 privind Republica Cehă
                  2
                a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Republica Cehă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile luate pentru a da curs recomandărilor adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Republica Cehă în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 30 aprilie 2019, Republica Cehă și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019 și Programul de convergență pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  4
               .

               (5)În prezent, Republica Cehă face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2019, guvernul preconizează trecerea de la un excedent bugetar de 0,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 0,2 % în 2020, care, potrivit estimărilor, se va deteriora treptat la 0,5 % până în 2022. Obiectivul bugetar pe termen mediu, care se bazează pe soldul structural recalculat
                  5
               , a fost modificat de la un deficit structural de 1 % în 2019 la un deficit structural de 0,75 % din PIB începând din 2020 și este depășit în continuare pe întreaga perioadă a programului. Conform Programului de convergență pentru 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 29,7 % în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În linii mari, riscurile care amenință atingerea obiectivelor bugetare par a fi echilibrate, preconizându-se o nouă creștere a salariilor din sectorul public și a transferurilor sociale, spre deosebire de veniturile totale ca procent din PIB, care vor înregistra o mică scădere. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, soldul structural se va deteriora, scăzând la aproximativ -0,1 % din PIB în 2019 și la -0,4 % din PIB în 2020, menținându-se astfel peste obiectivul bugetar pe termen mediu. În general, Consiliul consideră că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019 și 2020.

               (6)Pe termen lung, Republica Cehă se confruntă cu riscuri medii la adresa sustenabilității finanțelor publice, în principal din cauza costurilor îmbătrânirii populației. Cheltuielile cu pensiile sunt principalul factor care afectează sustenabilitatea pe termen lung, întrucât se preconizează că acestea vor crește cu aproximativ 2 puncte procentuale din PIB până în 2070. Riscurile pe termen lung sunt cauzate de situația demografică defavorabilă, la care se adaugă plafonarea vârstei legale de pensionare la 65 ani. În consecință, rata de dependență pentru persoanele în vârstă, care compară persoanele în vârstă cu populația activă, aproape că se va dubla, ajungând la aproximativ 50 % în 2070. Măsurile recente asigură o mai bună adecvare a pensiilor. Pe lângă o indexare mai generoasă a pensiilor, guvernul a majorat cuantumul pensiilor de bază, precum și pensiile pensionarilor mai în vârstă. Totuși, aceste măsuri nu sunt însoțite de politici susceptibile să îmbunătățească sustenabilitatea. De exemplu, alinierea vârstei legale de pensionare la creșterea speranței de viață nu este automată. În prezent, orice modificare a vârstei de pensionare (legale și anticipate) trebuie să fie propusă de guvern și aprobată de Parlament. De asemenea, astfel de măsuri pot fi combinate cu politici în domeniul pieței forței de muncă care să sprijine prelungirea carierelor profesionale și participarea categoriilor subreprezentate. Creșterea preconizată a cheltuielilor publice cu asistența medicală legate de îmbătrânirea populației reprezintă 1,1 puncte procentuale din PIB până în 2070, ceea ce reduce, de asemenea, sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În acest context, consolidarea în continuare a sectorului spitalicesc și a investițiilor în asistența medicală și socială primară și integrată ar putea îmbunătăți raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate.

               (7)Banca Națională a Cehiei poate stabili, cu titlu de recomandări, limite macroprudențiale ale volumului de împrumuturi ipotecare acordate, dar, conform actualei legislații, nu dispune însă decât de competențe restrânse de sancționare, neavând autoritatea oficială de a asigura respectarea acestor limite. Deși băncile cehe respectă în general recomandările menționate mai sus, stabilirea prin lege a unor limite cu caracter obligatoriu ar avea drept efect probabil creșterea nivelului de respectare a obligațiilor în rândul băncilor, asigurând stabilitatea financiară și reducerea riscurilor pentru debitori. O propunere legislativă de modificare a Legii privind Banca Națională este încă în curs de dezbatere.

               (8)În pofida unor ușoare îmbunătățiri, corupția rămâne un motiv de îngrijorare pentru întreprinderi și riscă să îngreuneze activitatea economică. În ceea ce privește aspectele pozitive, reformele introduse în 2017, inclusiv cele din domeniul achizițiilor publice, sunt în curs de punere în aplicare, iar unele măsuri restante au fost adoptate în cele din urmă de guvern și trimise Parlamentului pentru a fi supuse unor noi dezbateri. Printre aceste măsuri se numără propuneri de extindere a rolului Oficiului Suprem de Audit la regiuni și municipalități, precum și propuneri privind numirile în funcții în cadrul societăților de stat, care constituie un domeniu cu risc ridicat de conflicte de interese și în care reglementarea este esențială. Cu toate acestea, nu au fost încă adoptate propunerile privind protecția avertizorilor de integritate și, respectiv, privind activitatea de lobby.

               (9)Republica Cehă înregistrează performanțe solide în ceea ce privește piața forței de muncă. Rata de ocupare a crescut în mod constant în ultimii șapte ani, iar rata șomajului a scăzut în mod considerabil. Cu toate acestea, potențialul pe piața forței de muncă al femeilor cu copii mici, al persoanelor cu un nivel scăzut de calificare și al celor cu handicap rămâne insuficient utilizat. Pe fondul penuriei de forță de muncă, este clar că se poate face mai mult pentru a spori participarea acestor categorii la forța de muncă. Disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și diferența de remunerare între femei și bărbați rămân ridicate, în pofida recentelor măsuri de sporire a flexibilității concediului pentru creșterea copilului și de creștere a numărului de structuri de îngrijire a copiilor. Rata de ocupare a femeilor este în continuare cu mult inferioară celei a bărbaților. Serviciile insuficiente de îngrijire a copiilor, drepturile la concedii parentale pe perioade lungi, nivelul scăzut de utilizare a formulelor flexibile de lucru și lipsa de unități de îngrijire de lungă durată au în continuare un impact major asupra participării la forța de muncă. În 2017, numai 6,5 % din copiii cu vârste sub trei ani erau înscriși în structuri formale de îngrijire (comparativ cu media UE, care este de 34,2%). Deși constituie numai o mică proporție din populație, mâna de lucru slab calificată prezintă o rată de ocupare aflată cu mult sub cea a lucrătorilor cu un nivel de calificare mediu și a celor cu înaltă calificare. În mod similar, rata de ocupare profesională a persoanelor cu handicap rămâne scăzută. Din cauza capacităților limitate, serviciile publice de ocupare a forței de muncă nu reușesc în prezent să acorde un sprijin personalizat continuu persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Consolidarea capacităților de informare și de activare ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, la care s-ar adăuga politici active eficace și bine direcționate în domeniul pieței forței de muncă, ar contribui la stimularea participării categoriilor defavorizate.

               (10)În contextul unei economii caracterizate prin predominanța sectorului industriei prelucrătoare, constrângerile legate de forța de muncă și cele demografice justifică mai multe investiții în educație și formare, inclusiv pentru adulții angajați, astfel încât această țară să răspundă provocărilor generate de schimbările structurale din economie, cum ar fi viitoarele schimbări tehnologice. Ar putea apărea neconcordanțe calitative de competențe, inclusiv ca urmare a viitoarei automatizări și robotizări, în special în sectorul digital. Noile locuri de muncă vor necesita noi competențe și investiții semnificative, în special în ceea ce privește competențele tehnice profesionale și competențele digitale mai avansate care vor fi necesare, conform estimărilor, ca urmare a automatizării locurilor de muncă mecanice actuale. Deși în ultimii ani s-au înregistrat mai multe inițiative de introducere a unei strategii cuprinzătoare în materie de competențe, acestea nu s-au concretizat încă într-un veritabil sistem cuprinzător.

               (11)Rezultatele școlare continuă să fie puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. În 2016, cu sprijinul Fondului social european, a fost introdusă o reformă menită să consolideze caracterul incluziv al educației. Reușita acestei reforme va depinde de punerea la dispoziție a unei finanțări suficiente și durabile la nivel național, de perfecționarea în continuare a cadrelor didactice și a cadrelor didactice auxiliare și de o mai mare sensibilizare a opiniei publice în legătură cu avantajele educației incluzive. Deși, în ansamblu, este pozitiv, impactul reformei care are drept obiectiv consolidarea caracterului incluziv al educației rămâne limitat în ceea ce privește participarea copiilor romi la învățământul general. Nivelul de educație atins are de suferit de pe urma investițiilor reduse, a atractivității limitate a profesiei de cadru didactic și a inegalităților socioeconomice. Deficitul de cadre didactice existent se explică prin prestigiul redus al acestei profesii, prin nivelul scăzut de salarizare în comparație cu alte profesii, care persistă în pofida recentelor majorări salariale, și prin oportunitățile limitate de evoluție profesională. Profesia de cadru didactic rămâne relativ neatractivă pentru tinerii talentați. În aceste condiții, penuria de cadre didactice calificate, la care se adaugă previziunile demografice defavorabile, indică faptul că angajarea și reținerea în sistem a cadrelor didactice ar putea deveni mai dificile în viitor.

               (12)În ciuda faptului că Republica Cehă este o țară de tranzit, finalizarea rețelelor europene de transport, inclusiv a coridoarelor TEN-T, este departe de a fi realizată. La rândul său, infrastructura de transport din zonele suburbane este în continuare deficitară, ceea ce limitează caracterul abordabil al locuințelor și capacitatea populației de a face naveta la locul de muncă. Legăturile de transport deficitare descurajează și activitatea economică, în special în regiunile îndepărtate. Deși procesul de suburbanizare este în curs în zonele metropolitane, rețelele suburbane de transport au rămas în urmă, în special în ceea ce privește infrastructura feroviară. Rezultatele obținute de Republica Cehă în ceea ce privește aspectele legate de emisiile scăzute de dioxid de carbon - în special procentul de energie din surse regenerabile utilizată în transporturi și utilizarea vehiculelor electrice - sunt slabe. Mai mult, creșterea planificată a infrastructurii de reîncărcare s-ar putea dovedi insuficientă pentru a satisface cererea viitoare. De asemenea, sporirea investițiilor în transportul durabil ar putea să reducă poluarea atmosferică și fonică, atenuând impactul acesteia asupra sănătății publice, în special în zonele urbane. Infrastructura digitală este în curs de îmbunătățire, dar persistă decalajul digital dintre zonele urbane și cele rurale, întrucât numai 59% din gospodăriile rurale sunt acoperite de rețele în bandă largă rapide. Modernizarea rețelelor mai vechi bazate pe infrastructura din cupru și soluțiile fixe de acces fără fir nu vor fi suficiente pentru atingerea obiectivelor de conectivitate pentru 2025. Pentru a răspunde nevoilor viitoare în materie de conectivitate, este nevoie de investiții în rețele de foarte mare capacitate (și anume, prin fibră optică), precum și de măsuri corespunzătoare la nivelul cererii.

               (13)Intensitatea energetică a economiei cehe este în continuare una dintre cele mai ridicate din UE, deoarece îmbunătățirea nivelului de eficiență energetică este lentă, în special în sectorul clădirilor. Cea mai ridicată intensitate energetică se înregistrează în sectorul industrial și în cel rezidențial. Îmbunătățirea eficienței energetice oferă ocazia de a spori competitivitatea Republicii Cehe, prin reducerea costurilor energiei pentru gospodării și întreprinderi, prin dezvoltarea unor industrii mai puțin poluante și printro poziționare superioară în lanțul valoric. Cărbunele domină sectorul energetic și reprezintă cea mai mare sursă de emisii de dioxid de carbon, reprezentând o amenințare substanțială pentru calitatea aerului la nivel local. Emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au înregistrat o creștere puternică în ultimii 5 ani. În ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și prevenirea riscurilor, nu s-au luat încă măsuri adecvate privind acțiuni corespunzătoare de prevenire a dezastrelor și de pregătire și răspuns în cazul producerii acestora.

               (14)Sarcina administrativă și cea impusă de reglementare pot împiedica investițiile. Numeroase firme cehe consideră că sarcina administrativă și cea impusă de reglementare constituie un obstacol major în calea investițiilor. Evoluția rapidă a legislației și complexitatea procedurilor administrative sunt în continuare obstacole majore în calea desfășurării de activități economice. Costurile aferente executării contractelor, modificările frecvente aduse reglementărilor fiscale și din domeniul muncii, precum și dificultatea obținerii autorizațiilor de construire ar putea descuraja investițiile în această țară. Amploarea sarcinii administrative înregistrează variații importante de la o regiune la alta. Recent, au fost prezentate propuneri care vizează reducerea complexității procedurilor de planificare, în special pentru proiectele mari de infrastructură. În plus, guvernul se pregătește să elaboreze o nouă lege în domeniul construcțiilor până în 2021, cu implicarea partenerilor sociali. Responsabilitatea pentru supravegherea pieței produselor este repartizată între mai multe organizații, este afectată de suprapuneri și creează dificultăți în calea unei coordonări eficiente și a unei cooperări eficace.

               (15)Deși s-au constatat îmbunătățiri în ceea ce privește transparența și cursurile de formare oferite, practicile de achiziții publice continuă să rămână în urmă în ceea ce privește competitivitatea, din cauza procentului ridicat de proceduri care nu au primit decât o singură ofertă, precum și în ceea ce privește utilizarea unor criterii de calitate și încrederea în instituțiile publice. Marea majoritate a deciziilor privind achizițiile publice se bazează în continuare pe criteriul ofertei cu cel mai scăzut preț, adoptarea unei abordări strategice nefiind încă finalizată. S-a pus un accent mai puternic pe achizițiile publice centralizate și pe utilizarea expertizei partajate, însă punerea lor în practică este destul de lentă, deși acestea și-au dovedit potențialul.

               (16)Republica Cehă nu a creat încă un ecosistem de inovare pe deplin funcțional, bazat pe cercetarea și dezvoltarea de la nivel național. Această țară este în continuare un inovator cu rezultate medii la nivelul UE, în ciuda unei creșteri a intensității cercetării și dezvoltării. Această performanță poate fi legată de lipsa unor investiții publice care să prezinte o strategie pe deplin coerentă de creștere a performanței modeste a cercetării și de îmbunătățire a cooperării dintre sectorul privat și mediul academic. Câștigurile de productivitate sunt datorate în principal întreprinderilor străine mari, în timp ce întreprinderile naționale rămân în urmă în ceea ce privește generarea de valoare adăugată. În plus, productivitatea totală a factorilor, un indicator al utilizării eficiente a capitalului și a forței de muncă în producție, a crescut într-un ritm relativ lent. Un accent mai mare pe inovarea la nivel intern ar putea stimula productivitatea în întregul spectru de întreprinderi, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii.

               (17)Programarea fondurilor UE pentru perioada 2021-2027 ar putea contribui la eliminarea unora dintre lacunele identificate în recomandări, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară
                  6
               . Acest lucru ar permite Republicii Cehe să utilizeze în mod optim fondurile respective pentru sectoarele identificate, ținând seama de disparitățile regionale. Consolidarea capacității administrative a țării de gestionare a acestor fonduri reprezintă un factor important pentru succesul acestei investiții.

               (18)În contextul semestrului european pentru 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Republicii Cehe în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (19)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2019 prin prisma acestei evaluări și consideră
                  7
                că este de așteptat ca Republica Cehă să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

               RECOMANDĂ ca, în 2019 și 2020, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să îmbunătățească sustenabilitatea fiscală pe termen lung a sistemului de pensii și a sistemului sanitar; să adopte măsurile anticorupție aflate încă în dezbatere.

               2.Să încurajeze încadrarea în muncă a femeilor cu copii mici, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la servicii accesibile de îngrijire a copiilor, precum și a categoriilor defavorizate; să amelioreze calitatea și caracterul incluziv al sistemelor de educație și formare, inclusiv prin încurajarea competențelor tehnice și digitale și prin promovarea profesiei de cadru didactic.

               3.Să axeze politica economică în materie de investiții pe sectorul transporturilor, vizând în special sustenabilitatea acestuia, pe infrastructura digitală, emisiile scăzute de dioxid de carbon și tranziția energetică, inclusiv eficiența energetică, ținând seama de disparitățile regionale; să reducă sarcina administrativă asupra investițiilor și să încurajeze o concurență axată într-o mai mare măsură pe calitate în domeniul achizițiilor publice; să elimine barierele care stau în calea dezvoltării unui ecosistem al inovării pe deplin funcțional.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1002 final

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (6)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri în numele Uniunii Europene în vederea încheierii unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui protocol cu Republica Seychelles
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Comisia propune negocierea cu Republica Seychelles a unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui nou protocol care să răspundă necesităților flotei Uniunii și să respecte atât dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (PCP),cât și concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Actualul Acord de parteneriat în domeniul pescuitului (APP) dintre Uniunea Europeană și Seychelles
                     1
                   a fost semnat la 28 februarie 2007
                     2
                   și a intrat în vigoare la 2 noiembrie 2007, pentru o perioadă de 6 ani. Acordul poate fi reînnoit în mod tacit, iar în prezent se aplică până la 1 noiembrie 2019. Se propune negocierea unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil pentru a integra unele dispoziții incluse în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013
                     3
                  , care nu fac obiectul actualului APP. Actualul protocol
                     4
                   pe 6 ani la APP a intrat în vigoare la 18 ianuarie 2014 și va expira la 17 ianuarie 2020. Acest protocol stabilește posibilitățile de pescuit acordate flotei Uniunii și contribuția financiară corespunzătoare plătită de Uniune și de armatori.

                  Contribuția financiară publică anuală pe care UE o datorează Seychelles se ridică la 5 000 000 EUR
                     5
                  , din care 2 500 000 EUR sunt alocați pentru sprijin sectorial.

               APP cu Seychelles prevede posibilități de pescuit care vizează tonul și speciile mari migratoare pentru navele din UE a 4 state membre (Spania, Franța, Italia și Portugalia). Uniunea Europeană a dezvoltat deja o rețea de acorduri bilaterale de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS) în Oceanul Indian, și anume cu Mauritius și Madagascar.

               APPS-urile contribuie la promovarea obiectivelor PCP la nivel internațional, garantând că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde ca cele aplicabile în temeiul legislației Uniunii și promovând gestionarea sustenabilă a oceanelor în toate dimensiunile sale. În plus, APPS-urile stimulează cooperarea științifică între UE și partenerii săi, promovează transparența și sustenabilitatea în vederea unei mai bune gestionări a resurselor piscicole și încurajează guvernanța prin sprijinirea monitorizării, a controlului și a supravegherii activităților flotelor naționale și străine, furnizând finanțare pentru lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). De asemenea, APPS-urile contribuie la dezvoltarea durabilă a industriei de pescuit locale și la promovarea creșterii economice și a muncii decente legate de activitățile de pescuit. APPS-urile consolidează poziția Uniunii Europene în cadrul organizațiilor internaționale și regionale de pescuit: în cazul Republicii Seychelles, în special în cadrul Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC)
                  6
               .

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Negocierea unui nou acord și a unui nou protocol cu Seychelles este în concordanță cu acțiunea externă a UE în ceea ce privește țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), în special cu obiectivele Uniunii referitoare la respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

                  Temeiul juridic al deciziei este constituit de articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), din partea a cincea (Acțiunea externă a Uniunii) titlul V (Acordurile internaționale), care stabilește procedura pentru negocierea și încheierea de acorduri între UE și țări terțe.

               •Subsidiaritate (în cazul competențelor neexclusive)

                  Nu se aplică - competență exclusivă.

               •Proporționalitate

                  Decizia este proporțională cu obiectivul.

               •Alegerea instrumentului

                  Instrumentul este prevăzut la articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  În 2019, Comisia a efectuat o evaluare ex post a actualului protocol la APP cu Seychelles, precum și o evaluare ex ante a unei eventuale reînnoiri a protocolului. Concluziile evaluării sunt prezentate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei separat.

                  Concluzia evaluării a fost că sectorul pescuitului din UE are un puternic interes de a-și desfășura activitatea în Seychelles și că reînnoirea protocolului este în interesul ambelor părți. În plus, reînnoirea protocolului ar contribui și la consolidarea monitorizării, a controlului și a supravegherii și la îmbunătățirea guvernanței activităților de pescuit din regiune.

                  Pentru UE, este important să se mențină un instrument care să permită o cooperare sectorială aprofundată cu un actor major în guvernanța oceanelor la nivel subregional, din cauza întinderii zonei sale de pescuit aflate sub jurisdicția sa. Consolidarea relațiilor cu Seychelles este, de asemenea, funcțională pentru a construi alianțe în cadrul IOTC. În plus, pentru flota UE, acest lucru înseamnă menținerea accesului la o zonă de pescuit importantă pentru derularea strategiilor de recoltare într-un cadru juridic internațional multianual. În plus, importanța orașului Victoria ca unul dintre principalele porturi de debarcare contribuie la relevanța noului protocol preconizat, atât pentru sectorul pescuitului din UE, cât și pentru țara parteneră. Pentru autoritățile din Seychelles, obiectivul este să continue relațiile cu UE în vederea consolidării guvernanței oceanelor, beneficiind de sprijinul sectorial specific care oferă posibilități de finanțare multianuale.

               •Consultări cu părțile interesate

                  În cadrul evaluării au fost consultate state membre, reprezentanți ai industriei, organizații internaționale ale societății civile, precum și administrația pescuitului și societatea civilă din Seychelles. De asemenea, au avut loc consultări în cadrul Consiliului consultativ pentru flota de lungă distanță, în special cu ocazia reuniunii sale din 27 martie 2019.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

                  Directivele de negociere, propuse ca anexă la decizie, recomandă autorizarea deschiderii negocierilor, incluzând o clauză privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Implicațiile bugetare legate de noul protocol vizează plata unei contribuții financiare Republicii Seychelles. Alocările bugetare aferente, sub formă de credite de angajament și credite de plată, trebuie să fie înscrise în fiecare an în linia bugetară dedicată acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (11 03 01) și să fie compatibile cu programarea financiară din cadrul financiar multianual pentru 2014-2020. Cuantumurile anuale pentru angajamente și plăți sunt stabilite în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv cele ale liniei de rezervă pentru protocoalele care nu au intrat în vigoare la începutul anului.
                  7

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

                  Se așteaptă ca negocierile să fie deschise în al doilea trimestru al anului 2019.

               •Explicație detaliată cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

                  Comisia recomandă următoarele:

                  - Consiliul ar trebui să autorizeze Comisia să deschidă și să poarte negocieri în vederea încheierii unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui protocol cu Republica Seychelles;

                  - Comisia ar trebui să fie desemnată drept negociatorul UE în această privință;

                  - Comisia ar trebui să poarte aceste negocieri în consultare cu un comitet special în temeiul dispozițiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene;

                  - Consiliul ar trebui să aprobe directivele de negociere anexate prezentei recomandări.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri în numele Uniunii Europene în vederea încheierii unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui protocol cu Republica Seychelles

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât trebuie să se deschidă negocieri în vederea încheierii unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui nou protocol cu Republica Seychelles,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Prin prezenta decizie, Comisia este autorizată să deschidă negocieri cu Republica Seychelles în vederea încheierii unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui nou protocol cu Republica Seychelles.

               Articolul 2

               Negocierile se poartă în consultare cu [denumirea comitetului special desemnat de Consiliu] și pe baza directivelor de negociere prevăzute în anexa la prezenta decizie.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 290, 20.10.2006, p. 2.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=en

                     (3)

                        Ref. Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, partea VI, titlul II.

                     (4)

                        JO L 4, 9.1.2014, p. 3.

                     (5)

                        Pentru ultimii 4 ani ai protocolului. Pentru primii 2 ani, a fost de 5 350 000 EUR.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                  , organizație interguvernamentală responsabilă cu gestionarea tonului și a speciilor înrudite cu tonul din Oceanul Indian.

                     (7)

                        Capitolul 40 (linia de rezervă 40 02 41) în conformitate cu acordul interinstituțional privind CFM (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea
            de decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri în numele Uniunii Europene în vederea încheierii unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui protocol cu Republica Seychelles
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               ANEXĂ

               Directive de negociere

               –Obiectivul negocierilor este încheierea unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui protocol între Uniunea Europeană și Republica Seychelles în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012 cu privire la Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               –Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil ar trebui, așadar, să precizeze cadrul general, precum și principiile și obiectivele generale care vor sta la baza parteneriatului cu Republica Seychelles. Acesta ar trebui să conțină o clauză de abrogare a actualului acord de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles
                  1
               .

               –Pentru a promova un pescuit sustenabil și responsabil, asigurând totodată avantaje reciproce pentru UE și pentru Republica Seychelles prin intermediul acestui nou acord și al acestui nou protocol, obiectivele de negociere ale Comisiei se bazează pe următoarele:

               ·asigurarea accesului la zona de pescuit a Republicii Seychelles și a autorizațiilor necesare pentru navele flotei UE care pescuiesc în acea zonă, dezvoltând astfel, printre altele, rețeaua de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil disponibilă pentru operatorii din UE în Oceanul Indian;

               ·luarea în considerare a celor mai bune avize științifice disponibile și a planurilor de gestionare relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), pentru a asigura sustenabilitatea activităților de pescuit din punct de vedere al mediului și pentru a promova guvernanța oceanelor la nivel internațional. Activitățile de pescuit ar trebui să fie orientate exclusiv către resursele disponibile, ținându-se cont de capacitatea de pescuit a flotei locale, acordându-se în același timp o atenție specială puternicului caracter migrator al unora dintre stocurile în cauză;

               ·depunerea de eforturi pentru a obține o cotă adecvată din resursele piscicole, care să corespundă pe deplin intereselor flotelor UE, atunci când resursele respective prezintă interes și pentru alte flote străine, precum și impunerea acelorași condiții tehnice tuturor flotelor străine;

               ·asigurarea faptului că accesul la resursele piscicole se bazează pe activitatea anterioară și pe activitatea viitoare preconizată a flotei UE în regiune, ținând seama de cele mai actualizate și mai bune evaluări științifice disponibile și luând în considerare interesele regiunilor ultraperiferice ale UE;

               ·stabilirea unui dialog în vederea consolidării politicii sectoriale, pentru a încuraja punerea în aplicare a unei politici responsabile în domeniul pescuitului, corespunzătoare obiectivelor de dezvoltare ale țării, în special în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului, combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, controlul, monitorizarea și supravegherea activităților de pescuit și furnizarea de avize științifice; și promovarea activității economice;

               ·asigurarea faptului că protocolul va contribui la promovarea creșterii economice sustenabile și a muncii decente legate de activitățile de pescuit, ținând seama de convențiile relevante ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM);

               ·includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               –Protocolul ar trebui să definească îndeosebi:

               ·posibilitățile de pescuit care urmează să fie acordate navelor Uniunii Europene;

               ·compensația financiară și condițiile pentru plata acesteia și

               ·mecanismele de implementare a sprijinului sectorial.

                     (1)

                        JO L 290, 20.10.2006, p. 2.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Senegal
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL RECOMANDĂRII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Comisia propune negocierea unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Senegal, care să răspundă necesităților flotei Uniunii și să respecte atât dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (PCP), cât și concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Actualul Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS) între Uniunea Europeană și Republica Senegal
                     1
                   a fost semnat la 20 noiembrie 2014
                     2
                  . Actualul protocol pe 5 ani
                     3
                   la APPS a intrat în aplicare la 20 noiembrie 2014
                     4
                   și va expira la 19 noiembrie 2019. Acest protocol stabilește posibilitățile de pescuit acordate flotei Uniunii și contribuția financiară corespunzătoare plătită de Uniune și de armatori.

                  Contribuția financiară publică anuală pe care UE o datorează Senegalului se ridică la 1 058 000 EUR pentru primul an, la 988 000 EUR pentru al doilea, al treilea și al patrulea an, la 918 000 EUR în cursul celui de al cincilea an pentru un tonaj de referință total de 14 000 de tone pe an. În plus față de aceste sume, timp de 5 ani, 750 000 EUR pe an sunt alocați pentru sprijin sectorial.

               APPS cu Senegal prevede posibilități de pescuit care vizează tonul și speciile mari migratoare pentru navele din UE a 2 state membre (Spania și Franța) și posibilități de pescuit care vizează specii demersale pentru două nave (din Spania). Uniunea Europeană a dezvoltat deja o rețea dezvoltată de acorduri bilaterale de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS) în Oceanul Atlantic pe partea Africii de Vest, și anume cu Maroc, Mauritania, Gambia, Guineea-Bissau, Liberia și Côte d’Ivoire.

                  APPS-urile contribuie la promovarea obiectivelor PCP la nivel internațional, garantând că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde ca cele aplicabile în temeiul legislației Uniunii. În plus, APPS-urile promovează cooperarea științifică între UE și partenerii săi, promovează transparența și sustenabilitatea în vederea unei mai bune gestionări a resurselor de pescuit și încurajează guvernanța prin sprijinirea monitorizării, controlului și supravegherii activităților flotelor naționale și străine și furnizând finanțare pentru lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și pentru a contribui la dezvoltarea durabilă a industriei de pescuit locale. APPS-urile consolidează poziția UE în cadrul organizațiilor internaționale și regionale de pescuit: în cazul Senegalului, în special în cadrul Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT)
                     5
                  . În fine, APPS-urile sunt bazate pe cele mai bune avize științifice disponibile și contribuie la ameliorarea conformității cu măsurile internaționale, inclusiv combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Negocierea unui nou protocol cu Senegalul este în concordanță cu acțiunea externă a UE în ceea ce privește țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), în special cu obiectivele Uniunii referitoare la respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului.

                  Deși la scară locală, generarea de activitate economică în sectorul pescuitului va contribui la eliminarea cauzelor emigrării neregulamentare din țară.

               2.ELEMENTELE JURIDICE ALE RECOMANDĂRII

               •Temeiul juridic

                  Temeiul juridic al deciziei este constituit de articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), din partea a cincea (Acțiunea externă a Uniunii) titlul V (Acordurile internaționale), care stabilește procedura pentru negocierea și încheierea de acorduri între UE și țări terțe.

               •Subsidiaritate (în cazul competențelor neexclusive)

                  Nu se aplică - competență exclusivă.

               •Proporționalitate

                  Decizia este proporțională cu obiectivul.

               •Alegerea instrumentului

                  Instrumentul este prevăzut la articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente

                  În 2019, Comisia a efectuat o evaluare ex post a actualului protocol la APPS cu Senegalul, precum și o evaluare ex ante a unei eventuale reînnoiri a protocolului. Concluziile evaluării sunt prezentate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei separat
                     6
                  .

                  Evaluarea a concluzionat că sectoarele pescuitului din UE (atât pentru ton, cât și pentru speciile demersale) au un puternic interes să își desfășoare activitatea de pescuit în Senegal și că reînnoirea protocolului ar contribui la consolidarea monitorizării, a controlului și a supravegherii și la îmbunătățirea guvernanței activităților de pescuit din regiune. Pentru UE, este important să se mențină un instrument care să permită o cooperare sectorială cu Senegalul, în calitate de actor major la nivel subregional. În plus, importanța Dakarului ca unul dintre principalele porturi de debarcare contribuie la relevanța noului protocol preconizat, atât pentru industria de pescuit din UE, cât și pentru țara parteneră. Pentru autoritățile din Senegal, obiectivul este să continue relațiile cu UE în vederea consolidării guvernanței oceanelor, beneficiind de sprijinul sectorial specific care oferă posibilități de finanțare multianuale.

               •Consultări cu părțile interesate

                  În cadrul evaluării au fost consultate state membre, reprezentanți ai industriei, organizații internaționale ale societății civile, precum și administrația pescuitului și societatea civilă din Senegal. Au avut loc consultări și în cadrul Consiliului consultativ pentru flota de lungă distanță.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică.

               •Adecvarea și simplificarea reglementărilor

                  Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

                  Directivele de negociere propuse ca anexă la decizie recomandă autorizarea deschiderii negocierilor, incluzând o clauză privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Implicațiile bugetare legate de noul protocol vizează plata către Republica Senegal a unei contribuții financiare compatibile cu cadrul financiar multianual (CFM) pentru 2014-2020, în special cu alocările la linia bugetară aferentă acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil. Cuantumurile anuale ale angajamentelor și plăților sunt stabilite în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv linia de rezervă pentru propunerile care nu au intrat în vigoare la începutul anului
                     7
                  .

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

                  Se așteaptă ca negocierile să fie deschise în al doilea trimestru al anului 2019.

               •Explicație detaliată cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

                  Comisia recomandă următoarele:

                  Consiliul ar trebui să autorizeze Comisia să deschidă și să poarte negocieri în vederea încheierii unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Senegal;

                  - Comisia ar trebui să fie desemnată drept negociatorul UE în această privință;

                  - Comisia ar trebui să poarte aceste negocieri în consultare cu un comitet special în temeiul dispozițiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene;

                  - Consiliul ar trebui să aprobe directivele de negociere anexate prezentei recomandări.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Senegal

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât ar trebui să se deschidă negocieri în vederea încheierii unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Senegal,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Prin prezenta decizie, Comisia este autorizată să deschidă negocieri cu Republica Senegal în vederea încheierii unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Senegal.

               Articolul 2

               Negocierile se desfășoară cu consultarea [a se completa de către Consiliu numele comitetului special] și pe baza directivelor de negociere prevăzute în anexa la prezenta decizie.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 304 din 23.10.2014, p.3

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=en

                     (3)

                        JO L 304 din 23.10.2014, p.9

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=en

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , organismul înființat în temeiul dreptului internațional pentru conservarea și gestionarea speciilor mari migratoare din regiune.

                     (6)

                        SWD(2019)208

                     (7)

                        A se vedea capitolul 40 (linia de rezervă 40 02 41), în concordanță cu Acordul interinstituțional privind CFM (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea
            de Decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Senegal
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               ANEXĂ

               –Directive de negociere

               –Obiectivul negocierilor este încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și Republica Senegal în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012 cu privire la Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               –Pentru a promova un pescuit sustenabil și responsabil, asigurând totodată avantaje reciproce pentru UE și pentru Republica Senegal prin intermediul acestui nou protocol, obiectivele de negociere ale Comisiei se bazează pe următoarele:

               ·asigurarea accesului la zona de pescuit a Republicii Senegal și a autorizațiilor necesare pentru navele flotei UE care pescuiesc în acea zonă, dezvoltând astfel, printre altele, rețeaua de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil disponibilă pentru operatorii din UE în Africa de Vest;

               ·luarea în considerare a celor mai bune avize științifice disponibile și a planurilor de gestionare relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), pentru a asigura sustenabilitatea activităților de pescuit din punct de vedere al mediului și pentru a promova guvernanța oceanelor la nivel internațional. activitățile de pescuit ar trebui să fie orientate exclusiv către resursele disponibile, ținându-se cont de capacitatea de pescuit a flotei locale, acordându-se în același timp o atenție specială puternicului caracter migrator al unora dintre stocurile în cauză;

               ·obținerea unei cote adecvate din resursele piscicole excedentare, care să corespundă pe deplin intereselor flotelor UE, atunci când resursele respective prezintă interes și pentru alte flote străine, precum și impunerea acelorași condiții tehnice tuturor flotelor străine;

               ·asigurarea faptului că accesul la resursele piscicole se bazează pe activitatea anterioară și pe activitatea viitoare preconizată a flotei UE în regiune, ținând seama de cele mai actualizate și mai bune evaluări științifice disponibile;

               ·stabilirea unui dialog în vederea consolidării politicii sectoriale, pentru a: încuraja punerea în aplicare a unei politici responsabile în domeniul pescuitului, corespunzătoare obiectivelor de dezvoltare ale țării, în special în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului, combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, controlul, monitorizarea și supravegherea activităților de pescuit și furnizarea de avize științifice; stimula activitatea economică și oportunitățile de angajare, contribuind printre altele la eliminarea cauzelor emigrației neregulamentare din Senegal.

               ·asigurarea faptului că protocolul va contribui la promovarea creșterii economice și a muncii decente legate de activitatea maritimă, ținând seama de convențiile relevante ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM).

               ·includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice;

               –Protocolul ar trebui să definească îndeosebi:

               ·posibilitățile de pescuit, pe categorii, care urmează să fie acordate navelor Uniunii Europene;

               ·compensația financiară și condițiile pentru plata acesteia și

               ·mecanismele de implementare a sprijinului sectorial.