               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 609 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2022
            {SWD(2022) 609 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
                de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [XX] iunie 2022, în concordanță cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. Totodată, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Grecia printre statele membre pentru care ar fi necesar să se efectueze un bilanț aprofundat
                  4
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost adoptată de Consiliu la 5 aprilie 2022, precum și Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, care a fost adoptată de Consiliu la 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și la alimente, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Creșterea prețurilor la energie afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la 4 martie 2022, a fost activată pentru prima dată Directiva privind protecția temporară
                  5
               , acordându-se persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și acces la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială.

               (4)Ținând seama de evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 coordonarea generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru ca prioritățile de politică prevăzute în cadrul semestrului european să fie îndeplinite, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020 sau un subset semnificativ al acestor recomandări. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, pe lângă eventualele recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  6
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  7
               , Comisia a exprimat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, unul dintre principalele criterii cantitative fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile puternice de evoluție negativă la adresa perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere până în 2023.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu
                  8
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  9
                (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare care prezintă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, scopul fiind acela de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre, consolidând astfel coordonarea politicilor
                  10
               . Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile din iarna anului 2022, trecerea de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în general neutră pare adecvată în 2023, dar va fi pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să țină seama de diferențele existente între statele membre și de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să integreze orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european de la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, creșterea gradului de incertitudine și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală, precum și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare. Politica fiscal-bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să țină seama de situația fiscală și economică a fiecărui stat membru în parte, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)La 27 aprilie 2021, Grecia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 6 iulie 2021, Consiliul a adoptat decizia sa de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență pentru Grecia
                  11
               . Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, care arată că Grecia a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

               (10)La 30 aprilie 2022, Grecia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022, iar la 29 aprilie 2022 și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2022, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Grecia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

               (11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Grecia
                  12
                la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Grecia a planului de redresare și reziliență, pe baza tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (12)În temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, Comisia a efectuat un bilanț aprofundat pentru Grecia și a publicat rezultatele acestuia la 23 mai 2022
                  13
               . Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Vulnerabilitățile sunt legate de nivelul ridicat al datoriei publice, de reechilibrarea externă incompletă și de nivelul ridicat al creditelor neperformante, în contextul unei creșteri potențiale scăzute și al unei rate ridicate a șomajului.

               (13)La 23 mai 2022, Comisia a publicat un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. În acest raport s-a prezentat situația bugetară a Greciei, întrucât deficitul său public din 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Concluzia raportului a fost că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. În conformitate cu Comunicarea din 2 martie 2022, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua dacă este relevant să propună deschiderea unor astfel de proceduri în toamna anului 2022.

               (14)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Greciei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Greciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici fiscal-bugetare care să vizeze realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Greciei a scăzut de la 10,2 % din PIB în 2020 la 7,4 % în 2021. Răspunsul Greciei în materie de politică fiscal-bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au scăzut de la 7,6 % din PIB în 2020 la 7,2 % în 2021. Măsurile luate de Grecia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică a fost de 193,3 % din PIB în 2021.

               (15)Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este realist pentru 2022 și favorabil pentru 2023. Potrivit previziunilor Programului de stabilitate pentru 2022, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,1 % în 2022 și cu 4,8 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai mare a PIB-ului real, și anume de 3,5 % în 2022, și o creștere mai mică, de 3,1 %, în 2023. Diferența dintre previziuni este determinată în principal de ipotezele diferite privind ritmul de absorbție a fondurilor UE și impactul agresiunii militare, în special asupra consumului privat. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea până la 4,4 % din PIB în 2022 și până la 1,4 % în 2023. Scăderea din 2022 reflectă în principal redresarea în curs a activității economice și încetarea majorității măsurilor de urgență. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea puternic, ajungând la 180,2 % în 2022 și va continua să scadă până la 168,6 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public de 4,3 % din PIB pentru 2022 și de 1,0 % din PIB pentru 2023. Acest lucru este, în linii mari, în concordanță cu deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022. În pofida diferenței în ceea ce privește creșterea PIB-ului real, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai dinamică a prețurilor și a salariilor atât pentru 2022, cât și pentru 2023, preconizând astfel venituri mai mari provenite din veniturile persoanelor fizice. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere mai ridicată a datoriei publice în PIB, de 185,7 % în 2022 și de 180,4 % în 2023. Diferența se datorează unei estimări diferite privind diferențele dintre soldul bugetar conform contabilității de casă și soldul bugetar conform contabilității de angajamente, precum și ipotezelor diferite privind acumularea netă de active financiare.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, estimarea actuală privind creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este de -0,3 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Greciei.

               (16)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 7,2 % din PIB în 2021 la 1,8 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 1,1 % din PIB în 2022. Pentru 2023, se estimează că acestea nu vor avea niciun impact bugetar deoarece se planifică eliminarea lor treptată
                  14
               . Acest impact asupra deficitului este parțial compensat de creșterea veniturilor din certificatele de emisii. Aceste măsuri constau în principal în subvenții pentru utilizatorii de energie, transferuri sociale către gospodăriile mai sărace și reduceri ale impozitelor indirecte pe serviciile de transport. Măsurile au fost anunțate inițial ca fiind temporare. În urma prezentării Programului de stabilitate al Greciei și după data-limită a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, guvernul a anunțat un nou pachet de măsuri pentru 2022, care vizează abordarea consecințelor creșterii prețurilor la energie. În cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, o parte din aceste măsuri ar putea fi menținute. Deficitul public este, de asemenea, afectat de costurile de acordare a protecției temporare persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB în 2022 și la 0,1 % din PIB în 2023
                  15
               .

               (17)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Grecia
                  16
                să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. În plus, ar trebui să păstreze investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Greciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, să intensifice investițiile în vederea stimulării potențialului de creștere.

               (18)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de stabilitate al Greciei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, stabilindu-se la -3,3 % din PIB
                  17
               . Grecia intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară, de 0,8 puncte procentuale din PIB în 2022
                  18
               . Prin urmare, Grecia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandărilor Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 2,2 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a impactului economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,6 % din PIB), precum și costurile aferente acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB), în timp ce se preconizează că creșterea cheltuielilor cu pensiile și prestațiile sociale va contribui, de asemenea (0,6 % din PIB), la creșterea cheltuielilor curente nete. Pe baza previziunilor Comisiei, aceste măsuri nu sunt pe deplin contrabalansate prin măsuri compensatorii.

               (19)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la +1,5 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  19
               . Se preconizează că Grecia va utiliza în continuare granturile acordate din Mecanismul de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va scădea cu 0,3 puncte procentuale din PIB în comparație cu 2022, reflectând faza de demarare a noii perioade de programare pentru alte fonduri ale UE. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,6 puncte procentuale din PIB în 2023
                  20
               . În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție restrictivă de 1,7 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care vizează abordarea creșterii prețurilor la energie (1,1 % din PIB).

               (20)În Programul de stabilitate pentru 2022, se preconizează că deficitul public va scădea treptat la 0,4 % din PIB în 2024 și la 0,1 % până în 2025. Prin urmare, se preconizează că deficitul public va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste previziuni presupun că redresarea economică va continua și va lua în considerare prelungirea reducerilor favorabile creșterii ale suprataxei de solidaritate aplicate în plus față de impozitul pe venitul persoanelor fizice și față de contribuțiile de solidaritate socială. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare, ajungând la 155,2 % în 2024 și la 146,5 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi mari pe termen mediu.

               (21)Pe baza reformelor întreprinse în cadrul planului de redresare și reziliență, modificările aduse cadrului de politică fiscală al Greciei ar putea contribui la soluționarea deficitului de investiții. Mai precis, introducerea unui sistem de soluții fiscale anticipate ar putea consolida securitatea juridică pentru investitori și veni în sprijinul eforturilor actuale de simplificare a sistemului fiscal. În plus, pe baza bunelor practici din alte state membre, o revizuire a impozitului forfetar anual existent pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă fără angajați (pe lângă impozitul pe venitul persoanelor fizice și taxa pe valoarea adăugată) ar putea îmbunătăți structura sarcinii fiscale care le revine persoanelor care desfășoară o activitate independentă fără angajați, ar putea încuraja respectarea voluntară a obligațiilor fiscale și ar putea sprijini investițiile. Grecia continuă să ia măsuri pentru a-și moderniza administrația publică, însă performanța sa generală rămâne scăzută, lucru cauzat parțial de dificultatea de a atrage și de a menține personal cu nivel înalt de calificare. Planul de redresare și reziliență conține măsuri menite să îmbunătățească eficacitatea administrației publice, cu un accent deosebit pe îmbunătățirea serviciilor sale digitale. Dincolo de măsurile care fac parte din planul său, Grecia înregistrează progrese în ceea ce privește instituirea unui sistem integrat de gestionare a resurselor umane, cu organigrame digitale pentru entitățile din sectorul public și fișe ale posturilor pentru toate posturile existente în prezent. Se preconizează că acest lucru va facilita alocarea resurselor în funcție de nevoile identificate cărora trebuie să li se acorde prioritate. În același timp, deși numărul funcționarilor permanenți a fost menținut, în general, stabil datorită regulii de angajare „o persoană angajată la fiecare persoană care pleacă”, care este în continuare în vigoare, din 2018 s-a înregistrat o creștere abruptă a numărului de angajați temporari, cu aproape 25 %. Creșterea numărului de angajați în administrația publică ar putea inversa eforturile depuse pentru a deplasa masa salarială a Greciei (în comparație cu PIB-ul) către media UE. Dincolo de riscul bugetar, având în vedere că procesul de selecție pentru posturile temporare nu este la fel de riguros ca în cazul posturilor permanente, acest lucru ar putea slăbi integritatea noii proceduri de selecție instituite pentru funcționarii publici permanenți. Menținerea regulii de angajare „o persoană angajată la fiecare persoană care pleacă” pentru personalul permanent, care a fost completată prin fixarea unui plafon pentru agenții temporari, care se aplică începând cu 2022, stabilește un cadru general pentru a consolida controlul central al angajărilor și pentru ca numărul de membri ai personalului să se apropie de nivelurile de dinainte de pandemie. Dacă se va realiza reducerea preconizată a efectivelor totale de personal, acest lucru ar putea permite ajustarea nivelurilor de remunerare pentru anumite posturi și entități considerate critice în cazul cărora administrația publică se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește atragerea și menținerea personalului calificat. Acest lucru ar putea implica corelarea fișei postului cu o grilă salarială suplimentară sau stabilirea unei grile salariale speciale pentru anumite entități din sectorul public (de exemplu, autoritățile de reglementare a pieței), deoarece astfel de abordări sistematice nu ar risca să submineze grila salarială unificată și sunt coerente cu o politică fiscal-bugetară prudentă. În cele din urmă, deși planul de redresare și reziliență include măsuri de consolidare a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, pot fi întreprinse acțiuni suplimentare pentru a spori capacitatea de inserție profesională a tinerilor și a femeilor, pentru a sprijini o piață a muncii favorabilă incluziunii, bazată pe locuri de muncă mai numeroase și mai bune.

               (22)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, care au fost identificate în recomandările specifice adresate Greciei de către Consiliu în cadrul semestrului european din 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, aceste recomandări abordează calitatea și sustenabilitatea finanțelor publice, accesibilitatea și reziliența sistemului de sănătate, politicile active în domeniul pieței forței de muncă, politicile de sprijinire a investițiilor publice în educație, competențe și capacitatea de inserție profesională, cercetarea și dezvoltarea, transporturile și logistica sigure, inteligente, durabile și reziliente, producția și utilizarea curată și eficientă a energiei, inclusiv energia din surse regenerabile și proiectele de interconectare, infrastructura de mediu, revitalizarea zonelor urbane și transformarea digitală a administrației publice și a întreprinderilor. Planul include, de asemenea, un număr semnificativ de măsuri care abordează provocările din domeniul politicilor bugetare structurale, al bunăstării sociale, al stabilității financiare, al pieței forței de muncă și al pieței de produse, precum și al modernizării administrației publice, toate acestea dând curs, extinzând și completând angajamentele pentru perioada ulterioară aplicării programului. Planul conține, de asemenea, măsuri de îmbunătățire a competitivității și de promovare a investițiilor private prin îmbunătățirea mediului de afaceri și prin simplificarea cadrului de reglementare. Aceste reforme sunt completate cu un mecanism de împrumut menit să stimuleze investițiile private în sectoarele economice care aduc transformarea, printre care tranziția verde și transformarea digitală.

               (23)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Greciei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Grecia reprezintă 37,5 %, iar măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 23,3 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Grecia să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-i în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la acest plan, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

               (24)Planul de redresare și reziliență al Greciei stabilește un cadru cuprinzător de gestionare pentru coordonarea, implementarea și monitorizarea măsurilor de investiții și de reformă. Cu toate acestea, implementarea efectivă a planului va depinde în mod esențial de capacitatea administrativă și de punere în aplicare a organismelor de punere în aplicare și va trebui să fie monitorizată îndeaproape. Se preconizează că serviciile tehnice ale administrației regionale și locale, inclusiv ale întreprinderilor municipale, vor contribui la punerea în aplicare a unei serii de componente, iar capacitatea lor administrativă, în special în cazul municipalităților mai mici, este de obicei limitată și ar fi important să se pună la dispoziție sprijin suplimentar din partea nivelului central atunci când este necesar. Respectarea unor calendare stricte, reacția rapidă la blocaje și găsirea de soluții vor fi esențiale pentru buna punere în aplicare a planului. Ar putea fi utilă crearea unui grup de lucru interministerial la nivel înalt care să se ocupe de blocaje. În cele din urmă, în ceea ce privește coordonarea generală, Agenția responsabilă cu Mecanismul de redresare și reziliență (Agenția MRR), care face parte din Ministerul de Finanțe, va avea un rol-cheie, acesteia urmând să i se aloce resurse suficiente, iar colaborarea strânsă dintre Agenția MRR și Secretariatul general pentru coordonare (care este responsabil de coordonarea măsurilor de reformă) fiind esențială.

               (25)Comisia a aprobat acordul de parteneriat
                  21
                al Greciei la 29 iulie 2021. În octombrie și noiembrie 2021, Grecia a prezentat Comisiei Europene cele 21 de programe din cadrul politicii de coeziune. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Grecia a ținut seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

               (26)În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Supravegherea mai strictă a servit la monitorizarea punerii în aplicare a angajamentelor specifice asumate de Grecia față de Eurogrup la 22 iunie 2018 privind finalizarea principalelor reforme structurale începute în cadrul programului. Punerea în aplicare a acestor angajamente, în termenele convenite până la jumătatea anului 2022, constituie baza pentru reducerea datoriilor; astfel, Grecia a intrat în ultimul an al acestui acord. Astfel cum s-a raportat în cel de al 14-lea raport privind supravegherea mai strictă, publicat la 23 mai 2022, în pofida circumstanțelor dificile ale pandemiei și, mai recent, a impactului economic al agresiunii militare a Rusiei împotriva Ucrainei, Grecia a pus în aplicare în mod eficace cea mai mare parte a angajamentelor de politică, ceea ce a îmbunătățit reziliența economiei Greciei și a consolidat stabilitatea finanțelor publice. Cu toate acestea, unele elemente nu au fost încă pe deplin finalizate. Este vorba în special de finalizarea cadastrului național, care ar îmbunătăți și mai mult climatul de afaceri din Grecia. Progresele au fost semnificative în ultimii ani și se preconizează că finalizarea totală a cadastrului va avea loc până în decembrie 2022. Punerea în aplicare a cadastrului a fost sprijinită prin fondurile structurale ale UE. Mai recent, Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin pentru digitalizarea înregistrărilor și a actelor de proprietate. În contextul proiectului privind cadastrul, Grecia trebuie, de asemenea, să finalizeze cartografierea cadastrală, operaționalizarea agenției de cadastru și ratificarea hărților forestiere pentru întreaga țară.

               (27)Dincolo de provocările economice și sociale abordate în planul de redresare și reziliență, Grecia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare legate de sistemul de îngrijiri de sănătate. Plățile directe sunt în continuare ridicate în Grecia și reprezintă peste o treime din totalul cheltuielilor cu îngrijirile de sănătate (35 %)
                  22
               . Acestea sunt legate în mare măsură de coplățile pentru produsele farmaceutice și de plățile directe pentru servicii din afara pachetului de prestații. La rândul său, acest lucru este legat de faptul că cheltuielile publice cu produsele farmaceutice sunt încă relativ ridicate (în comparație cu media UE) și că cheltuielile cu îngrijirea terapeutică, în special pentru îngrijirea medicală ambulatorie, sunt relativ scăzute (tot în comparație cu media UE). Un sistem de asistență medicală primară care funcționează bine, care acoperă întreaga populație și este dotat cu o funcție eficace de regulare a accesului poate spori eficiența bunurilor și serviciilor de asistență medicală și accesul la acestea. În acest sens, punerea în aplicare integrală a modificărilor sistemului de asistență medicală primară, care se preconizează că vor fi adoptate în contextul supravegherii mai stricte, va fi esențială pentru buna funcționare a sistemului de sănătate. Reforma vine în continuarea eforturilor anterioare de instituire a unui sistem cuprinzător de asistență medicală primară, care s-au confruntat totuși cu o serie întreagă de provocări legate de implementare. În acest scop, creșterea numărului de medici de familie pentru a asigura acoperirea întregii populații, precum și înregistrarea populației vor fi esențiale pentru asigurarea unui acces adecvat și egalitar la asistență medicală pentru populație.

               (28)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre, sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (29)Conform datelor din 2020, petrolul și gazele reprezintă 50 % și, respectiv, 24 % din mixul energetic al Greciei. Dependența Greciei de Rusia atât pentru importurile de petrol
                  23
               , cât și pentru importurile de gaze este ușor sub media UE, cu 18 % în comparație cu media UE care este de 26 % pentru țiței și cu 39 % față de 44 % pentru gaze
                  24
               . 87 % din importurile sale de cărbune provin din Rusia, dar Grecia se aprovizionează pe plan intern cu o cantitate mare de lignit. Pentru a-și reduce dependența față de gazele din Rusia și pentru a-și diversifica mixul energetic în vederea renunțării la combustibilii fosili, îndeplinindu-și totodată angajamentul de a elimina treptat întreaga producție de energie electrică pe bază de lignit până în 2028, Grecia ar putea să continue o serie de măsuri care să se bazeze pe investițiile și reformele care fac parte din planul de redresare și reziliență al Greciei și care merg dincolo de acestea. În primul rând, Grecia ar putea accelera extinderea energiei din surse regenerabile și crearea unei platforme de piață organizate, care să faciliteze contractele bilaterale de achiziție de energie electrică din surse regenerabile. Prin introducerea reformelor incluse în planul de redresare și reziliență al Greciei se vor reduce obstacolele din calea investițiilor în sectorul energiei din surse regenerabile. Grecia are potențialul să înceapă dezvoltarea infrastructurii pentru hidrogen, în special în porturile grecești, pentru a facilita transportul hidrogenului. Flota comercială elenă ar putea facilita transportul pentru astfel de transportatori de energie verde către Grecia și ulterior către alte state membre ale UE. Investițiile în infrastructură planificate de operatorii de rețea ar putea fi accelerate, iar domeniul lor de aplicare ar putea fi extins, în special prin instalarea de sub-stații. De asemenea, ar putea fi redus timpul mediu necesar operatorilor de rețea pentru a trata și a finaliza condițiile de racordare pentru noile instalații de energie din surse regenerabile. Prin suplimentarea interconexiunilor de energie electrică cu țările învecinate, rețeaua ar putea să preia o cantitate mai mare de energie din surse regenerabile. Grecia trebuie să accelereze diversificarea rutelor de gaze prin finalizarea rapidă a investițiilor existente care sunt într-o fază avansată. Se recomandă ca noile investiții în infrastructura și în rețelele legate de gazele naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, în măsura posibilului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea acestora în viitor către combustibili durabili. În al treilea rând, Grecia ar putea extinde domeniul de aplicare și nivelul de ambiție al măsurilor existente de economisire a energiei și ar putea reduce nivelul ridicat de sărăcie energetică (17,1 % în 2020), inclusiv prin utilizarea fondurilor politicii de coeziune, de exemplu pentru renovarea parcului imobiliar. Barierele existente pe piață, care limitează domeniul de aplicare al renovărilor pentru anumite segmente, ar putea fi atenuate prin stimulente legislative și financiare specifice. Pentru a respecta obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, va fi necesar ca Grecia să își sporească nivelul de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și sporirea utilizării energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice. În plus, este necesar să se accelereze decarbonizarea în sectorul transporturilor, care se bazează în continuare în mare măsură pe petrol, prin promovarea mobilității durabile, inclusiv a transportului public și a proiectelor feroviare.

               (30)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către renunțarea la combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Grecia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Grecia poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (31)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul
                  25
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (32)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Greciei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1 și 2 de mai jos.

               (33)Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de stabilitate pentru 2022. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 2 și 4 de mai jos. Recomandările 1 și 2 contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a Recomandării pentru zona euro, în special a primei, a celei de a doua și a celei de a patra recomandări pentru zona euro. Politicile fiscal-bugetare menționate în recomandările 1 și 2 contribuie, printre altele, la remedierea dezechilibrelor legate de nivelul ridicat al datoriei publice și de reechilibrarea externă incompletă, facilitând, în același timp, abordarea ratei ridicate a șomajului și a potențialului scăzut de creștere. Politicile menționate în recomandarea 4 contribuie, printre altele, la remedierea punctelor vulnerabile legate de nivelul ridicat al datoriei externe pe termen lung,

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Grecia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să asigure o politică bugetară prudentă, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor curente finanțate la nivel național sub nivelul creșterii potențiale a producției pe termen mediu, ținând seama de sprijinul temporar continuu și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmeze o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea unei reduceri credibile și treptate a datoriei și asigurarea sustenabilității fiscale pe termen mediu prin consolidare treptată, investiții și reforme. Valorificând reformele întreprinse în cadrul planului de redresare și reziliență, să îmbunătățească caracterul favorabil investițiilor al sistemului de impozitare prin introducerea unui sistem de soluții fiscale anticipate și să revizuiască structura sarcinii fiscale asupra persoanelor care desfășoară o activitate independentă fără angajați. Să garanteze eficiența administrației publice, asigurându-se în același timp că aceasta poate atrage competențele adecvate și menținând coerența cu grila salarială unificată.

               2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii în aplicare a acestor documente. Să finalizeze reformele neîncheiate care au fost puse în aplicare în cadrul supravegherii mai stricte, inclusiv reforma cadastrului.

               3.În vederea asigurării unui acces adecvat și egalitar la asistență medicală, să finalizeze punerea în aplicare a reformei asistenței medicale primare în conformitate cu cadrul modificat în temeiul supravegherii mai stricte, inclusiv prin angajarea de personal în toate unitățile de asistență medicală primară, punerea în aplicare a înregistrării populației și introducerea unui sistem eficace de regulare a accesului de către medicii generaliști.

               4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili și să diversifice importurile de combustibili fosili prin accelerarea recurgerii la energie din surse regenerabile și prin dezvoltarea infrastructurii care ar permite utilizarea hidrogenului din surse regenerabile. De asemenea, să găsească soluții pentru această dependență prin asigurarea unei capacități suficiente a rețelelor și a interconexiunilor electrice, precum și a interconexiunilor de gaze și prin diversificarea rutelor de aprovizionare cu gaze. Să consolideze cadrul pieței serviciilor energetice și să intensifice măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice prin reforme și stimulente de piață pentru a sprijini decarbonizarea sectorului construcțiilor și a sectorului transporturilor, în special prin promovarea mobilității electrice.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

                     (4)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (5)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare, JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

                     (6)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul
                     Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu – Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia din prezenta recomandare sunt estimări ale Comisiei bazate pe ipotezele care stau la baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care pot stimula creșterea potențială.

                     (9)

                        Nu sunt finanțate prin granturi din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (10)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu: Orientări de politică bugetară pentru 2023, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 6 iulie 2021 de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Greciei (ST 10152/2021).

                     (12)

                        SWD(2022) 609 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 630 final.

                     (14)

                        Cifrele reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor luate începând cu toamna anului 2021, inclusiv veniturile și cheltuielile curente, precum și – dacă este cazul – măsurile privind cheltuielile de capital.

                     (15)

                        Se estimează că numărul total de persoane strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestora este estimată în funcție de dimensiunea diasporei existente, de populația relativă a statului membru gazdă și de distribuția efectivă a persoanelor strămutate din Ucraina pe teritoriul UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările se bazează pe modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, care ia în considerare atât transferurile de numerar pentru care ar fi eligibile persoanele în cauză, cât și prestațiile în natură, cum ar fi educația și asistența medicală.

                     (16)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Greciei pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 33.

                     (17)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (18)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (19)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (20)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție neutră de 0,0 puncte procentuale din PIB.

                     (21)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize. JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (22)

                        Cifre din 2019 provenind din „State of Health in the EU, Greece: Country Health Profile” (Starea sănătății în UE, Grecia: profilul de țară în domeniul sănătății), OCDE, 2021 (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

                     (23)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor rusești în totalul importurilor de țiței. Pentru media UE-27, importurile totale se bazează pe importurile din afara UE-27. Pentru Grecia, totalul importurilor include comerțul intra-UE. Țițeiul nu include produsele petroliere rafinate. O mare parte din importurile totale de petrol ale Greciei este reprezentată de materiile prime de rafinărie. Grecia este foarte dependentă de importurile rusești pentru aceste produse, 86 % din totalul importurilor de materii prime de rafinărie provenind din Rusia.

                     (24)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor rusești în totalul importurilor de gaze naturale și cărbune superior. Pentru media UE-27, importurile totale se bazează pe importurile din afara UE-27. Pentru Grecia, totalul importurilor include comerțul intra-UE. Țițeiul nu include produsele petroliere rafinate.

                     (25)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.