               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor pentru un acord de liber schimb cu Noua Zeelandă
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               ·Motivele și obiectivele propunerii

               Uniunea Europeană (UE) întreține cu Noua Zeelandă excelente relații politice și relații comerciale și de investiții consacrate, bazate pe valorile comune ale democrației și drepturilor omului. Noua Zeelandă a încheiat numeroase acorduri de liber schimb (ALS) cu alte țări. UE nu a încheiat un ALS bilateral cu Noua Zeelandă, ceea ce plasează întreprinderile din UE întro situație comparativ mai puțin favorabilă pentru a avea acces la piața neozeelandeză.

               În declarația lor comună din 29 octombrie 2015
                  1
               , liderii UE și ai Noii Zeelande s-au angajat să înceapă procesul de negociere urmărind încheierea rapidă a unui acord de liber schimb aprofundat, cuprinzător și calitativ.

                  Principalul obiectiv care stă la baza propunerii este de a crea condiții mai favorabile pentru potențarea comerțului și a investițiilor între UE și Noua Zeelandă. Obiectivele generale ale prezentei propuneri includ:

               ·promovarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, prin extinderea comerțului;

               ·crearea de locuri de muncă și de oportunități pe piața muncii și creșterea nivelului de bunăstare;

               ·creșterea beneficiilor pentru consumatori;

               ·îmbunătățirea competitivității Europei pe piețele mondiale; și

               ·consolidarea cooperării privind aspectele legate de comerț cu un partener care împărtășește aceeași viziune.

                  Aceste obiective sunt în conformitate cu comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți - Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”
                     2
                  . Comunicarea subliniază necesitatea de a realiza progrese în ceea ce privește relațiile noastre bilaterale pentru a crea locuri de muncă și a genera creștere economică prin eliminarea barierelor din calea comerțului și a investițiilor într-un mod cuprinzător. În același timp, este necesar să se garanteze nivelul ridicat de protecție socială și a mediului al UE și să se acționeze în vederea realizării altor obiective de politică legate de comerț, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea durabilă și nevoile specifice ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri).

                  În special, comunicarea „Comerț pentru toți” subliniază că „Australia și Noua Zeelandă sunt parteneri apropiați ai Europei, împărtășesc valorile și opiniile Europei cu privire la mai multe aspecte și joacă un rol important în regiunea Asia-Pacific și în contexte multilaterale. Legăturile economice mai strânse cu aceste țări vor oferi, de asemenea, o platformă solidă pentru o integrare mai profundă a lanțurilor valorice Asia-Pacific mai vaste. Consolidarea acestor relații ar trebui să reprezinte o prioritate.”

                  Obiectivele sunt, de asemenea, în conformitate cu concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2014 privind comerțul
                     3
                  , în care acesta a subliniat faptul că investițiile și comerțul cu bunuri și servicii pot aduce o contribuție semnificativă la realizarea obiectivelor centrale ale „Agendei strategice pentru Uniune într-o lume în schimbare”. De asemenea, în aceste concluzii Consiliul a afirmat că, pe baza progreselor palpabile înregistrate în cadrul agendei comerciale bilaterale a UE, eforturile ar trebui concentrate asupra încheierii unor acorduri cu parteneri-cheie. În mod similar, acest obiectiv este, de asemenea, în conformitate cu concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2015 privind comerțul și investițiile
                     4
                  , prin care acesta sprijină încheierea de acorduri bilaterale comerciale și de investiții ambițioase, cuprinzătoare și reciproc avantajoase și solicită Comisiei să depună eforturi în vederea avansării negocierilor din regiunea Asia-Pacific.

               ·Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Obiectivele menționate anterior sunt în deplină concordanță cu Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevede că UE ar trebui să încurajeze integrarea tuturor țărilor în economia mondială, inclusiv prin eliminarea treptată a barierelor din calea comerțului internațional
                  5
               .

               Aceste obiective sunt, de asemenea, în conformitate cu comunicarea „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”
                  6
               , în care se stabilește că strategia comercială a Europei va include „propuneri de dialoguri strategice la nivel înalt cu partenerii-cheie pentru a discuta o gamă largă de aspecte strategice, printre care accesul la piață, cadrul de reglementare, dezechilibrele mondiale, energie și schimbări climatice, accesul la materii prime, sărăcia în lume, educația și dezvoltarea“.

               De asemenea, obiectivele sunt în concordanță deplină cu cele stabilite în comunicările Comisiei Europene intitulate „Un «Small Business Act» pentru Europa”
                  7
                (2008) și „Întreprinderi mici într-o lume mare”
                  8
                (2011). Sprijinirea activităților economice ale IMMurilor în afara UE este, de asemenea, inclusă în strategia generală de competitivitate a Uniunii, astfel cum se subliniază în comunicarea intitulată „Pentru o renaștere industrială europeană”
                  9
                (2014).

               Obiectivele sunt, de asemenea, în conformitate cu principiile stabilite în TUE, care prevăd că politicile și acțiunile UE ar trebui să acționeze în scopul consolidării și sprijinirii drepturilor omului
                  10
                și al „participării la elaborarea unor măsuri internaționale pentru conservarea și îmbunătățirea calității mediului și gestionarea durabilă a resurselor naturale mondiale”
                  11
               .

               Obiectivele sunt coerente cu celelalte politici ale UE și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

               În cele din urmă, obiectivele sunt în concordanță cu prioritatea Comisiei Juncker de a readuce Europa pe curba de creștere și de a crea locuri de muncă, fără a genera noi datorii, cu „planul de investiții“ (sau „Fondul european pentru investiții strategice“)
                  12
               , precum și cu prioritățile specifice stabilite în Programul de lucru al Comisiei pentru 2017
                  13
               .

               Prezenta recomandare se referă la un acord care vizează liberalizarea comerțului cu bunuri și servicii, a achizițiilor publice și a investițiilor străine directe, împreună cu norme suplimentare referitoare, de exemplu, la drepturile de proprietate intelectuală.

               ·Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Problema coerenței cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat este abordată în secțiunea de mai sus, intitulată „Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică”.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               ·Temei juridic

               Articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               ·Subsidiaritate (în caz de competență neexclusivă)

               În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din TUE, principiul subsidiarității nu se aplică în domeniile care sunt de competența exclusivă a UE. Politica comercială comună este menționată printre domeniile care sunt de competența exclusivă a Uniunii la articolul 3 din TFUE. Această politică include negocierea acordurilor comerciale conforme, printre altele, cu articolul 207 din TFUE.

               ·Proporționalitate

               În conformitate cu principiul proporționalității, au fost analizate toate opțiunile de politică rezonabile, pentru a evalua eficacitatea probabilă a unor astfel de intervenții politice, după cum se descrie în detaliu în raportul de evaluare a impactului.

               ·Alegerea instrumentului

                  Decizie a Consiliului Uniunii Europene.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               ·Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               ·Consultări cu părțile interesate

               Comisia Europeană s-a implicat în mod activ în dialogul cu partenerii interesați și a desfășurat o amplă consultare publică online
                  14
                pentru a colecta opinii detaliate cu privire la viitorul relațiilor comerciale și economice dintre UE și Noua Zeelandă
                  15
               .

               Consultarea publică online s-a desfășurat în perioada 11 mai - 3 iunie 2016. Ea a fost lansată pe site-ul internet al Direcției Generale Comerț și a fost publicată pe „EU Survey” (portalul consultărilor publice online ale Comisiei). Părțile interesate din interiorul și din afara UE au fost invitate să răspundă la întrebări referitoare la o gamă largă de teme privind comerțul și investițiile dintre UE și Noua Zeelandă.

               Comisia a primit 108 răspunsuri din partea unei game largi de respondenți. Raportul de evaluare a impactului conține un rezumat al răspunsurilor primite, iar răspunsurile individuale au fost publicate atunci când nu au existat indicații contrare din partea respondenților.

               ·Obținerea și utilizarea expertizei

                  Un consultant extern a fost însărcinat să efectueze o analiză ex ante a efectelor potențiale ale scenariilor avute în vedere pentru acordul de liber schimb.

                  De asemenea, Comisia a contactat diverse părți interesate, care și-au prezentat opiniile privind chestiuni specifice referitoare la accesul pe piață și alte bariere în calea comerțului cu care se confruntă în cadrul relațiilor lor comerciale și de investiții cu Noua Zeelandă.

               ·Evaluările impactului

                  Deși domeniul de aplicare al evaluării impactului, care vizează comerțul, investițiile și alte aspecte, este mai extins decât cel al prezentei recomandări, concluziile sale rămân valabile în ceea ce privește prezenta recomandare.

                  Raportul de evaluare a impactului și rezumatul său, precum și avizul pozitiv cu rezerve al Comitetului de analiză a reglementării vor fi făcute publice.

                  În plus față de evaluarea impactului, consecințele potențiale ale ALS pe plan economic, social, al drepturilor omului și al mediului vor fi analizate prin intermediul unei evaluări independente a impactului asupra dezvoltării durabile, care va fi realizată de consultanți externi. Evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile va fi efectuată în paralel cu negocierile privind ALS și se va baza pe o amplă consultare a părților interesate, în special a societății civile. Evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile va fi finalizată înainte de parafarea ALS, iar concluziile sale vor fi luate în considerare în cadrul procesului de negociere.

               ·Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  IMM-urile ar trebui să beneficieze de noi oportunități de afaceri și să realizeze economii prin intermediul ALS ca urmare a liberalizării, a consolidării cadrului juridic, a îmbunătățirii procedurilor vamale și a sporirii transparenței în materie de reglementare. Raportul de evaluare a impactului conține informații detaliate privind potențialele efecte asupra părților interesate și a sectoarelor economice.

               ·Drepturi fundamentale

                  Raportul de evaluare a impactului abordează chestiunile legate de drepturile fundamentale din perspectiva aspectelor sociale, de mediu și în materie de drepturi ale omului.

                  Conform politicii consacrate a UE, ALS ar trebui să conțină un capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  ALS va avea un impact negativ limitat asupra bugetului UE, sub formă de taxe vamale, ca urmare a liberalizării tarifelor. Se preconizează efecte pozitive indirecte în ceea ce privește sporirea resurselor legate de taxa pe valoarea adăugată și de venitul național brut.

               5.ALTE ELEMENTE

               ·Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, de evaluare și de raportare

                  În conformitate cu angajamentul asumat prin comunicarea din 2015 „Comerț pentru toți”, va avea loc o evaluare ex post aprofundată a efectelor ALS care urmează să fie încheiat cu Noua Zeelandă atunci când acesta va fi fost în vigoare o perioadă suficientă pentru a se garanta disponibilitatea unor date semnificative. Raportul de evaluare a impactului conține informații detaliate privind modalitățile de monitorizare și de evaluare avute în vedere.

                  •
                        Documente explicative (în cazul directivelor)

                  Nu se aplică.

               ·Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

               Nu se aplică.

               ·Aspecte procedurale

               Comisia va negocia în numele UE.

               În conformitate cu articolul 218 alineatul (4) din TFUE, se propune desemnarea de către Consiliul Uniunii Europene a Comitetului pentru politică comercială drept comitet care trebuie consultat în cadrul negocierilor.

               Parlamentul European va fi informat pe parcursul tuturor etapelor procedurii, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE.

               Comisia salută faptul că membrii Consiliului Uniunii Europene implică din ce în ce mai mult, într-un stadiu incipient, parlamentele lor naționale în ceea ce privește negocierile comerciale, în conformitate cu practicile lor instituționale. Ea îi încurajează pe membrii Consiliului Uniunii Europene să facă același lucru în ceea ce privește prezenta recomandare de decizie a Consiliului, ținând seama în mod corespunzător de Decizia 2013/488/UE a Consiliului privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate
                  16
               .

               Comisia va informa Noua Zeelandă cu privire la normele interne ale UE în materie de transparență și de acces al Consiliului Uniunii Europene și al Parlamentului European la documentele de negociere.

               Comisia publică prezenta recomandare și anexa sa imediat după adoptarea lor.

               Comisia recomandă ca directivele de negociere să fie puse la dispoziția publicului imediat după adoptarea lor.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor pentru un acord de liber schimb cu Noua Zeelandă

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               ÎNTRUCÂT ar trebui să se deschidă negocieri în vederea încheierii unui acord de liber schimb cu Noua Zeelandă,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, un acord de liber schimb cu Noua Zeelandă.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu Comitetul pentru politică comercială.

               Articolul 4

               Prezenta decizie și anexa sa vor fi publicate imediat după adoptarea lor.

               Articolul 5

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-5947_en.htm

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (3)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf

                     (4)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/

                     (5)
                  Articolul 21 alineatul (2) litera (e) din TUE.

                     (6)

                  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf

                     (7)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52011DC0702

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014

                     (10)
                  Articolul 21 alineatul (2) litera (b) din TUE.

                     (11)
                  Articolul 21 alineatul (2) litera (f) din TUE.

                     (12)

                  https://ec.europa.eu/commission/priorities/jobs-growth-and-investment/investment-plan_ro

                     (13)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_ro

                     (14)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195

                     (15)
                  Consultarea publică online a vizat, de asemenea, viitoarele relații economice și comerciale dintre UE și Australia.

                     (16)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de decizie a Consiliului
            de autorizare a deschiderii negocierilor pentru un acord de liber schimb cu Noua Zeelandă
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               ANEXĂ

               DIRECTIVE DE NEGOCIERE PENTRU UN ACORD DE LIBER SCHIMB CU NOUA ZEELANDĂ

               A.
                     NATURA ȘI DOMENIUL DE APLICARE AL ACORDULUI

               Acordul ar trebui să conțină exclusiv dispoziții referitoare la domenii legate de comerț și de investițiile străine directe, aplicabile între părți.

               Acordul ar trebui să fie ambițios, cuprinzător și pe deplin coerent cu normele și obligațiile impuse de Organizația Mondială a Comerțului (OMC). Negocierile ar trebui purtate și încheiate ținând cont de angajamentele luate în cadrul OMC. Acordul ar trebui să aibă un nivel de ambiție ridicat, peste cel al angajamentelor existente din cadrul OMC.

               Acordul ar trebui să prevadă liberalizarea progresivă și reciprocă a comerțului cu bunuri și servicii și a investițiilor străine directe. El va include norme referitoare la alte aspecte legate de comerț pentru a promova, a facilita sau a reglementa comerțul și investițiile străine directe respective. Toate angajamentele asumate în temeiul acordului sunt luate pentru a avea un efect direct și imediat asupra comerțului și, după caz, în cadrul domeniului de aplicare al normelor comune ale UE.

               Acordul ar trebui să includă obligații în domeniile care țin de competența tuturor autorităților și entităților aplicabile ale ambelor părți la acord.

               B.
                     CONȚINUTUL PROPUS AL ACORDULUI

               Preambul, principii generale

               Preambulul ar trebui să amintească faptul că parteneriatul cu Noua Zeelandă se bazează pe principii și valori comune, reflectate în Acordul de parteneriat privind relațiile și cooperarea (PARC) încheiat între UE și Noua Zeelandă în 2016. Acordul ar trebui să se înscrie în relația politică și cadrul instituțional globale stabilite în PARC.

               În vederea liberalizării comerțului bilateral și a investițiilor străine directe, acordul ar trebui totodată să se refere, printre altele, la:

               ·principiile și obiectivele acțiunii externe a UE;

               ·angajamentele părților în favoarea dezvoltării durabile și contribuția comerțului internațional la dezvoltarea durabilă în dimensiunea sa economică, socială și de mediu, inclusiv dezvoltarea economică, reducerea sărăciei, ocuparea deplină și productivă a forței de muncă și munca decentă pentru toți, precum și protecția și conservarea mediului și a resurselor naturale;

               ·angajamentul părților de a-și respecta pe deplin drepturile și obligațiile care le revin în calitate de membri ai OMC;

               ·angajamentul părților de a spori bunăstarea consumatorilor prin politici care să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și de bunăstare economică;

               ·dreptul de a reglementa activitatea economică în interes public, pentru a îndeplini obiective legitime de politică publică precum protecția și promovarea sănătății publice, serviciile sociale, educația publică, siguranța, mediul, moralitatea publică, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor cu caracter personal și promovarea și protecția diversității culturale;

               ·obiectivul ca acordul să creeze un nou cadru pentru relațiile economice dintre părți și mai presus de toate pentru dezvoltarea comerțului și a investițiilor străine directe;

               ·obiectivul comun al părților de a ține seama de provocările specifice cu care se confruntă întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) pentru a contribui la dezvoltarea comerțului și a investițiilor străine directe;

               ·angajamentul părților de a comunica cu toate părțile interesate pertinente, inclusiv cu sectorul privat și cu organizații sau reprezentanți ai societății civile.

               Obiective

               Acordul ar trebui să confirme obiectivul comun de liberalizare progresivă și reciprocă a integralității comerțului cu bunuri și servicii și a investițiilor străine directe, cu respectarea deplină a normelor OMC, în special a articolului XXIV din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) și a articolului V din Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS).

               Acordul ar trebui să asigure un nivel ridicat al accesului la piață în domeniul achizițiilor publice și al drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) legate de comerț, inclusiv al indicațiilor geografice, și să consolideze dialogul și cooperarea cu privire la cadrul tehnic și la cadrul de reglementare.

               Acordul ar trebui să recunoască faptul că dezvoltarea durabilă este un obiectiv general al părților și ar trebui să asigure și să înlesnească respectarea acordurilor și a standardelor internaționale din domeniul social și al mediului pentru a promova comerțul. Dezvoltarea durabilă ar trebui să fie luată în considerare în tot cuprinsul acordului, cu referire atât la aspectele sociale, cât și la cele de mediu. Acordul ar trebui să asigure faptul că părțile nu încurajează comerțul sau investițiile străine directe prin relaxarea legislației și a standardelor naționale din domeniul mediului, al muncii sau al sănătății și siguranței în muncă sau prin relaxarea standardelor fundamentale de muncă sau a legislației care vizează protecția și promovarea diversității culturale.

               Comerțul cu bunuri

               Taxe vamale la import și la export și măsuri netarifare

               Scopul acordului este de a asigura un grad cât mai ridicat posibil de liberalizare a comerțului. Acordul ar trebui să acopere cea mai mare parte a comerțului cu bunuri dintre părți. Tarifele de la majoritatea liniilor ar trebui eliminate la intrarea în vigoare a acordului. Scopul acordului ar trebui să fie desființarea taxelor vamale la import și a taxelor cu efect echivalent de ambele părți, ca regulă generală în cel mult șapte ani. Excepțiile ar trebui reduse la minimum, iar produsele cele mai sensibile ar trebui să facă obiectul unor dispoziții specifice. De exemplu, pentru anumite produse agricole ar trebui luată în considerare instituirea unor contingente tarifare, a unor perioade de tranziție mai lungi sau a altor aranjamente.

               Negocierile cu privire la reducerea tarifelor ar trebui să aibă loc pe baza taxelor aplicate în cadrul regimului tarifar erga omnes al UE la data lansării negocierilor și pe baza taxelor aplicate în cadrul regimului tarifar erga omnes al Noii Zeelande la data lansării negocierilor.

               Toate taxele vamale sau taxele la export sau alte măsuri cu efect echivalent ar trebui interzise și nu ar trebui introduse altele noi.

               Reguli de origine

               Regulile de origine și dispozițiile privind cooperarea administrativă ar trebui să contribuie la facilitarea comerțului și să fie simplificate, ținând cont de regulile de origine preferențiale standard ale UE și de interesele producătorilor din UE.

               Măsuri antifraudă

               Acordul ar trebui să conțină o clauză privind cooperarea administrativă consolidată, care să prevadă procedurile și măsurile adecvate la care pot recurge părțile în caz de lipsă de cooperare administrativă în materie vamală sau în cazul constatării unor nereguli sau fraude.

               Gestionarea erorilor administrative

               Ar trebui incluse totodată dispoziții pentru examinarea în comun a posibilității de a adopta măsuri adecvate în caz de erori comise de autoritățile competente în aplicarea regulilor de origine preferențiale.

               Regimul vamal și facilitarea comerțului

               Acordul ar trebui să includă dispoziții pentru facilitarea comerțului între părți, asigurând totodată realizarea unor controale eficiente. În acest scop, acordul ar trebui să includă angajamente referitoare la normele, cerințele, formalitățile și procedurile părților legate de import, export și tranzit. Aceste dispoziții ar trebui să țină cont de Acordul parafat dintre UE și Noua Zeelandă privind cooperarea vamală și asistența reciprocă sau de modificările viitoare ale acestuia.

               Acordul ar trebui să promoveze implementarea și aplicarea efectivă a regulilor și a standardelor internaționale din domeniul vamal și a altor proceduri legate de comerț, inclusiv a dispozițiilor OMC, a Acordului OMC privind facilitarea comerțului și a instrumentelor Organizației Internaționale a Vămilor și a Convenției de la Kyoto revizuite.

               Acordul ar trebui să includă dispoziții  pentru promovarea schimbului de bune practici și de experiență în raport cu anumite domenii de interes comun. Aceste domenii pot include aspecte precum modernizarea și simplificarea regulilor și a procedurilor, documentația standardizată, clasificarea tarifară, transparența, recunoașterea reciprocă și cooperarea între agenții.

               Acordul ar trebui să promoveze convergența în domeniul facilitării comerțului, pe baza standardelor și a instrumentelor internaționale pertinente.

               Acordul ar trebui să promoveze aplicarea eficace și eficientă a DPI de către autoritățile vamale pentru toate mărfurile aflate sub control vamal.

               Acordul ar trebui să țină cont, în cadrul dispozițiilor privind facilitarea comerțului, de provocările cu care se confruntă IMM-urile, asigurând condiții echitabile de concurență pentru toți operatorii economici.

               Acordul ar trebui să vizeze stabilirea unui Protocol privind asistența administrativă reciprocă în materie vamală, care să reglementeze asistența în cadrul anchetelor vamale antifraudă (inclusiv asistența la cerere, asistența spontană și confidențialitatea) sau, ca alternativă, acordul ar putea să facă trimitere la protocolul la Acordul UE-Noua Zeelandă privind cooperarea vamală și asistența administrativă reciprocă.

               Bariere netarifare

               Acordul ar trebui să abordeze aspecte de reglementare legate de comerț și barierele netarifare (BNT). Acordul ar trebui așadar să interzică orice interdicție, restricționare sau alt tip de BNT în calea comerțului care nu este justificată de excepțiile generale prevăzute mai jos și care ar putea echivala cu o discriminare arbitrară sau o restricționare disimulată a comerțului dintre părți. Ar trebui să se acorde prioritate includerii unor dispoziții și proceduri care să asigure eliminarea obstacolelor netarifare nejustificate din calea comerțului. Acordul ar trebui totodată să aibă în vedere proceduri adecvate de prevenire a BNT și a altor obstacole inutile din calea comerțului. Acordul ar trebui, de asemenea, să țină cont de cerințele de localizare.

               BNT specifice produselor ar trebui remediate pe bază de cerere și ofertă, în paralel cu schimburile privind concesiile tarifare. Având în vedere importanța promovării obiectivelor acordului și a îmbunătățirii accesului la piață la un nivel mai ridicat decât cel asigurat prin reguli orizontale, acordul ar trebui să includă angajamente sectoriale specifice cu privire la BNT.

               Acordul ar trebui să includă dispoziții privind întreprinderile comerciale de stat, evaluând orice posibilă denaturare a concurenței și orice bariere în calea comerțului pe care aceasta lear putea crea.

               Reglementări tehnice, standarde și proceduri de evaluare a conformității

               Pe lângă confirmarea dispozițiilor Acordului OMC privind barierele tehnice în calea comerțului, părțile ar trebui să prevadă și dispoziții care se bazează pe acestea și le completează, în vederea facilitării accesului reciproc la piețe.

               Acordul ar trebui să conțină o serie de principii generale (de exemplu proporționalitate, absența restricțiilor inutile, transparență, nediscriminare) și dispoziții care se bazează pe regulile OMC și le completează. Printre obiective ar trebui să se numere creșterea transparenței, promovarea bunelor practici de reglementare, adoptarea standardelor internaționale pertinente, urmărirea compatibilității și a convergenței reglementărilor tehnice pe baza standardelor internaționale, raționalizarea cerințelor de testare și certificare, de exemplu prin aplicarea unei abordări bazate pe risc a evaluării conformității (inclusiv aplicarea autocertificării în sectoarele unde acest lucru este posibil și adecvat) și dispoziții care să aibă ca scop compatibilitatea cerințelor în materie de testare într-o serie de sectoare prioritare și promovarea utilizării acreditării.

               Acordul ar trebui să conțină dispoziții care să vizeze îmbunătățirea diseminării informațiilor către importatori și exportatori.

               Negocierile ar trebui să abordeze relația dintre acord și Acordul de recunoaștere reciprocă existent, pentru a îmbunătăți implementarea acordului și a asigura o cooperare mai eficientă.

               Măsuri sanitare și fitosanitare (SPS)

               Părțile ar trebui să se bazeze pe Acordul OMC privind măsurile SPS și să prevadă dispoziții suplimentare, cu obiectivul de a facilita accesul la piața fiecărei părți, protejând totodată viața și sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor. Capitolul privind SPS ar trebui să includă aspecte precum transparența, proporționalitatea, întârzierile nejustificate, armonizarea, recunoașterea echivalenței și măsurile alternative, regionalizarea, procedurile de control, inspecție și aprobare, aprobarea unităților fără inspecție prealabilă, continuarea aplicării procedurilor de autorizare la nivelul UE (entitate unică), cooperarea în materie de reglementare, îmbunătățirea cooperării cu privire la rezistența la antimicrobiene și crearea unui mecanism de soluționare rapidă a preocupărilor comerciale specifice legate de măsurile SPS.

               Negocierile ar trebui să urmeze dispozițiile directivelor de negociere adoptate de Consiliu la data de 20 februarie 1995 (documentul Consiliului 4976/95). Negocierile ar trebui să abordeze relația dintre acord și Acordul UE-Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile comerțului cu animale vii și cu produse de origine animală, menținând conținutul acordului și prevăzând o cooperare eficientă.

               Bunăstarea animalelor

               Acordul ar trebui să promoveze o cooperare și un dialog permanent cu privire la bunăstarea animalelor, pentru a discuta, printre altele, eventuale angajamente privind echivalența între părți în domeniul bunăstării animalelor.

               Măsuri de salvgardare

               Acordul ar trebui să includă o clauză privind măsurile de salvgardare care să prevadă că oricare dintre părți poate să ia măsurile adecvate în conformitate cu Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului XIX din GATT 1994 sau cu Acordul OMC privind măsurile de salvgardare. Acordul ar trebui să prevadă totodată că aceste măsuri de salvgardare ar trebui să aibă un efect de denaturare cât mai redus asupra schimburilor bilaterale.

               Pentru maximizarea angajamentelor în favoarea liberalizării și pentru asigurarea protecției necesare, ținând cont de particularitățile sectoarelor sensibile, acordul ar trebui, în principiu, să conțină o clauză bilaterală de salvgardare conform căreia oricare dintre părți să poată elimina preferințele, total sau parțial, atunci când o creștere a importurilor de un anumit produs din cealaltă parte cauzează sau riscă să cauzeze un prejudiciu grav industriei sale interne.

               Măsuri antidumping și compensatorii

               Acordul ar trebui să includă o clauză privind măsurile antidumping și compensatorii care să prevadă că oricare dintre părți poate să ia măsurile adecvate împotriva dumpingului și/sau a subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 sau cu Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii. Acordul ar trebui, de asemenea, să includă angajamentele de a completa regulile OMC din acest domeniu în conformitate cu normele UE și cu acordurile precedente.

               Acordul ar trebui să recunoască faptul că plățile în cutia verde nu denaturează comerțul și, ca atare, nu ar trebui, în principiu, să fie vizate de măsuri antidumping sau antisubvenție.

               Comerțul cu servicii, investițiile străine directe și comerțul digital

               În conformitate cu articolul V din GATS, acordul ar trebui să aibă o acoperire sectorială substanțială și să acopere toate modurile de furnizare. Acordul nu ar trebui să conțină excluderi a priori din domeniul său de aplicare, cu excepția excluderii serviciilor audiovizuale, precum și a serviciilor furnizate și a activităților desfășurate în exercitarea autorității guvernamentale. Negocierile ar trebui să vizeze liberalizarea progresivă și reciprocă a comerțului cu servicii și a investițiilor străine directe prin eliminarea restricțiilor privind accesul pe piață și a tratamentului național, în completarea angajamentelor părților în cadrul OMC și a ofertelor depuse de părți în contextul negocierilor pentru Acordul privind comerțul cu servicii. Acordul ar trebui să includă norme privind cerințele de performanță aferente investițiilor străine directe.

               În plus, acordul ar trebui să conțină discipline normative. În acest scop, negocierile ar trebui să acopere aspecte precum:

               ·dispoziții normative privind transparența și recunoașterea reciprocă;

               ·dispoziții orizontale privind reglementarea internă, precum cele care asigură imparțialitatea și garanțiile procedurale cu privire la cerințele și procedurile de autorizare și de calificare; și

               ·dispoziții normative pentru anumite sectoare, inclusiv serviciile de telecomunicații, serviciile financiare, serviciile de livrare și serviciile de transport maritim internațional.

               În contextul digitizării tot mai mari a comerțului, negocierile ar trebui să aibă ca rezultat norme care să acopere comerțul digital și fluxurile transfrontaliere de date, serviciile de autentificare electronică și comunicările de marketing direct nesolicitate și să abordeze cerințele nejustificate de localizare a datelor, fără a negocia sau a afecta normele UE în materie de protecție a datelor cu caracter personal.

               Acordul poate include angajamente procedurale privind intrarea și șederea persoanelor fizice în scop de afaceri, în conformitate cu angajamentele părților din cadrul modului 4. Cu toate acestea, nicio dispoziție a acordului nu ar trebui să împiedice părțile să aplice legislația, reglementările și cerințele lor naționale cu privire la intrare și la ședere, cu condiția să nu anuleze sau să reducă astfel beneficiile care decurg din acord. Legislația, reglementările și cerințele existente în UE privind condițiile de lucru și drepturile lucrătorilor ar trebui să se aplice în continuare.

               Acordul ar trebui să reafirme dreptul de reglementare a activității economice în interesul public, pentru a îndeplini obiective legitime de politică publică precum protecția și promovarea sănătății publice, serviciile sociale, educația publică, siguranța, mediul, moralitatea publică, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor cu caracter personal și promovarea și protecția diversității culturale. Calitatea înaltă a serviciilor publice ale UE ar trebui menținută în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special cu Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general, și ținând cont de rezervele UE în acest domeniu, inclusiv GATS.

               Circulația capitalurilor și plățile

               Acordul ar trebui să vizeze eliminarea restricțiilor privind plățile curente și circulația capitalurilor legate de tranzacțiile liberalizate în temeiul prezentului acord, precum și să includă o clauză de standstill. El ar trebui să includă dispoziții privind salvgardarea și exceptarea (de exemplu, privind uniunea economică și monetară și balanța de plăți a Uniunii), care ar trebui să fie în concordanță cu dispozițiile TFUE privind libera circulație a capitalurilor.

               Drepturi de proprietate intelectuală

               Acordul ar trebui să completeze și să se bazeze pe Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), cu scopul de a asigura un nivel adecvat și eficient de protecție și aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală.

               Capitolul privind DPI ar trebui să acopere subiecte cum sunt drepturile de autor și drepturile conexe, mărcile, desenele, brevetele, drepturile de proprietate asupra soiurilor de plante, informațiile confidențiale, inclusiv secretele comerciale, indicațiile geografice și aplicarea consolidată. Acordul ar trebui să urmărească îmbunătățirea eficienței aplicării DPI, inclusiv în mediul digital și la frontiere (inclusiv pentru exporturi).

               Acordul ar trebui să instituie mecanisme de cooperare adecvate între părți pentru a sprijini implementarea capitolului referitor la DPI, precum și un dialog regulat cu privire la proprietatea intelectuală pentru a promova schimbul de informații referitoare la progresele părților la nivel legislativ, schimbul de experiență cu privire la aplicarea normelor și consultarea în raport cu țări terțe.

               Fără a aduce atingere discuțiilor multilaterale pertinente în acest sens, negocierile ar trebui să exploreze problema resurselor genetice, a cunoștințelor tradiționale și a folclorului.

               Indicații geografice

               Acordul ar trebui să prevadă protecția directă prin stabilirea unei liste de indicații geografice (vinuri, băuturi spirtoase, produse agricole și produse alimentare), la un nivel ridicat de protecție care să aibă la bază articolul 23 din TRIPS, incluzând evocarea, aplicarea consolidată, coexistența cu mărci anterioare bona fide, protecția împotriva caracterului generic ulterior și posibilitatea adăugării de noi indicații geografice. Aspectele referitoare la drepturile individuale anterioare, de exemplu în legătură cu soiuri de plante, mărci, utilizări generice sau alte utilizări legitime anterioare, ar trebui, de asemenea, abordate în cadrul acordului. Pe lângă aceasta, negocierile vor include dispoziții privind protecția indicațiilor geografice pe piețele țărilor terțe.

               Achiziții publice

               Pe baza angajamentelor asumate de părți în cadrul Acordului OMC privind achizițiile publice (AAP), acordul ar trebui să aibă ca obiectiv un acces cuprinzător și îmbunătățit la piețele de achiziții publice. Aceasta ar trebui să includă o acoperire cuprinzătoare și reciproc acceptabilă a achizițiilor la toate nivelurile administrației, la nivelul entităților Coroanei, al întreprinderilor de stat și al întreprinderilor cu drepturi speciale sau exclusive și achizițiile de bunuri, servicii și lucrări publice. Procedând astfel, părțile recunosc particularitățile și sensibilitățile cadrelor lor în materie de achiziții publice. Acordul ar trebui totodată să ia în calcul includerea angajamentelor legate de parteneriatele public-privat/concesii, în concordanță cu legislațiile părților din acest domeniu. Părțile recunosc importanța principiului tratamentului național pentru a asigura un tratament care să nu fie mai puțin favorabil decât cel acordat furnizorilor de bunuri sau de servicii stabiliți la nivel local.

               Angajamentele procedurale ar trebui să se bazeze pe normele, procedurile și cerințele stabilite în AAP al OMC. În mod concret, angajamentele ar trebui să asigure garanții procedurale (de exemplu prin includerea unor mecanisme eficiente de examinare) și transparența achizițiilor acoperite. Ar trebui avută în vedere utilizarea unui limbaj specific privind transparența, pentru a asigura claritatea normelor aplicabile privind achizițiile publice și a oportunităților de achiziții publice disponibile, cu scopul de a le oferi întreprinderilor informații ușor accesibile.

               Comerț și concurență

               Acordul ar trebui să includă dispoziții privind concurența care să abordeze regulile de concurență și aplicarea lor.

               Acordul ar trebui să conțină dispoziții privind subvențiile. În plus, el ar trebui să abordeze și întreprinderile de stat, monopolurile desemnate și întreprinderile cărora le-au fost acordate drepturi sau privilegii speciale.

               Întreprinderi mici și mijlocii

               Acordul ar trebui să includă un capitol specific privind IMM-urile. Acordul ar trebui să sprijine IMM-urile să profite pe deplin de oportunitățile comerciale oferite de acord, inclusiv prin intermediul unor mecanisme de schimb de informații cu privire la cerințele de acces pe piață și printr-o structură instituțională adecvată.

               Comerț și dezvoltare durabilă

               Acordul ar trebui să includă dispoziții referitoare la aspectele legate de muncă și de mediu ale comerțului și ale dezvoltării durabile, pertinente în contextul comerțului și al investițiilor străine directe. El ar trebui să includă dispoziții care să promoveze adoptarea și implementarea efectivă a principiilor și normelor pertinente convenite la nivel internațional, inclusiv a standardelor fundamentale de muncă și a convențiilor fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și a acordurilor de mediu multilaterale, inclusiv a celor din domeniul schimbărilor climatice.

               Acordul ar trebui să reafirme dreptul de legiferare al părților în domeniul muncii și al mediului, în concordanță cu angajamentele lor internaționale și în vederea atingerii unor niveluri ridicate de protecție. El ar trebui să includă dispoziții care să prevadă că nivelurile de protecție a muncii și a mediului nu pot fi reduse pentru a încuraja comerțul și investițiile străine directe. Aceasta ar trebui să includă un angajament de a nu deroga de la legislația internă din domeniul muncii și al mediului sau de a nu o aplica.

               Acordul ar trebui să promoveze o contribuție mai mare a comerțului și a investițiilor străine directe la dezvoltarea durabilă, inclusiv prin abordarea unor domenii precum facilitarea comerțului cu bunuri și servicii care respectă mediul și clima și prin promovarea unor programe voluntare de asigurare a durabilității și promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor, având în vedere instrumentele recunoscute la nivel internațional.

               Acordul ar trebui să conțină totodată angajamente de promovare a comerțului cu resurse naturale obținute legal și gestionate în mod sustenabil, în special în legătură cu biodiversitatea, fauna sălbatică, produsele forestiere și resursele piscicole și să acopere instrumentele și practicile internaționale pertinente. El ar trebui să promoveze totodată comerțul care favorizează o dezvoltare cu emisii scăzute și rezistentă la schimbările climatice.

               Acordul ar trebui să prevadă dispoziții adecvate pentru aplicarea și monitorizarea eficientă a acestor dispoziții, precum și proceduri pentru soluționarea oricăror litigii care apar între părți și ar trebui să conțină dispoziții referitoare la participarea societății civile.

               Energie și materii prime

               Acordul ar trebui să includă dispoziții referitoare la aspectele legate de comerț și de investițiile străine directe ale energiei și materiilor prime. Acordul ar trebui să aibă scopul de a asigura un mediu de afaceri deschis, transparent, nediscriminatoriu și predictibil și să limiteze practicile anticoncurențiale din acest domeniu. Acordul ar trebui, de asemenea, să includă norme care să sprijine și să promoveze comerțul și investițiile străine directe în sectorul energiilor din surse regenerabile. Acordul ar trebui totodată să consolideze cooperarea în domeniile susmenționate.

               Transparența reglementărilor

               Acordul ar trebui să conțină dispoziții privind:

               ·publicarea, inclusiv punerea la dispoziția publicului a măsurilor cu aplicare generală, în mod nediscriminatoriu și lăsând o perioadă de timp rezonabilă pentru comentariile cu privire la propunerile de măsuri cu aplicare generală;

               ·cererile de informații și punctele de contact, cu mecanisme de răspuns la cererile de informații ale părților interesate cu privire la măsurile propuse sau la cele în vigoare;

               ·procedurile administrative care au la bază și respectă legile și care asigură faptul că informațiile cu privire la funcționarea măsurilor cu aplicare generală sunt disponibile persoanelor interesate și că persoanelor afectate de o procedură li se acordă o posibilitate rezonabilă de a-și prezenta punctul de vedere înainte de luarea unei acțiuni administrative definitive;

               ·posibilitățile corespunzătoare de reexaminare și de contestare a unei acțiuni administrative în domeniile care intră sub incidența acordului;

               ·promovarea unei legiferări de calitate și a bunelor practici administrative.

               Cooperare în materie de reglementare

               Acordul ar trebui să includă discipline transversale privind coerența și transparența reglementărilor pentru elaborarea, adoptarea și implementarea unor reglementări eficiente, rentabile și mai compatibile pentru a facilita comerțul. Acordul ar trebui să includă dispoziții referitoare la promovarea schimbului de informații, la utilizarea sporită a bunelor practici de reglementare și la cooperarea consolidată în materie de reglementare.

               În acest scop, ar trebui avute în vedere includerea unor dispoziții privind cooperarea în materie de reglementare în anumite domenii specifice care nu sunt acoperite de cadrul actual și mecanismele de identificare a obstacolelor potențiale care urmează să fie abordate în cadrul cooperării în materie de reglementare.

               Dispoziții instituționale și finale

               Ar trebui stabilită o legătură legală și instituțională clară între acord și PARC. Aceasta ar trebui să asigure coerența externă, în special cu privire la existența, aplicarea, suspendarea și rezilierea dispozițiilor celor două acorduri.

               Acordul ar trebui să instituie un organism central specific care să monitorizeze aplicarea acordului. În funcție de necesități, pot fi create comitete sau grupuri de lucru în domenii specifice, care ar trebui să funcționeze în cadrul organismului central.

               Soluționarea litigiilor și medierea

               Acordul ar trebui să includă un mecanism de soluționare a litigiilor obligatoriu și eficient, cu o procedură accelerată, în special pentru componența comisiei și desfășurarea procedurilor acesteia. Mecanismul de soluționare a litigiilor ar trebui să fie transparent, deschis și inovator. El ar trebui să includă dispoziții pentru un mecanism de mediere rapid și flexibil.

               Excepții generale

               Acordul ar trebui să includă excepții generale aplicabile părților pertinente ale acordului, inclusiv cu privire la securitate, la balanța de plăți, la supravegherea prudențială și la impozitare.

               Limbi autentice

               Acordul, care ar trebui să fie autentic în egală măsură în toate limbile oficiale ale UE, ar trebui să includă o clauză în acest sens.

               Alte aspecte

               Acordul ar trebui să recunoască importanța aspectelor legate de protecția consumatorilor și să sprijine o protecție a consumatorilor eficientă, inclusiv în mediul digital.

               În urma unei analize a Comisiei și a unei consultări prealabile cu Comitetul pentru politică comercială și în conformitate cu tratatele UE, acordul poate include dispoziții suplimentare referitoare la relația comercială și economică în cazul în care, în cursul negocierilor, este exprimat interesul reciproc în acest sens.

               Waitangi

               Acordul ar trebui să abordeze obligațiile guvernului Noii Zeelande legate de Tratatul de la Waitangi. În acest sens, eventualele măsuri luate conform acestei dispoziții nu ar trebui să fie utilizate drept mijloc de discriminare arbitrară sau nejustificată împotriva persoanelor celeilalte părți sau drept restricționare disimulată a comerțului cu bunuri și servicii și a investițiilor străine directe.


				|

		52014PC0147

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de aprobare a încheierii de către Comisie, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Acordului de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte /* COM/2014/0147 final */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Prezenta propunere este elaborată în
vederea semnării, a aplicării cu titlu provizoriu și a
încheierii preconizate a Acordului de asociere dintre UE și Republica
Moldova, pentru a obține aprobarea cu privire la încheierea Acordului de
asociere de către Comisie în numele Comunității Europene a
Energiei Atomice (CEEA).
Întrucât CEEA este, de asemenea, parte la
Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele membre ale
acesteia, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte,
Comisia prezintă o recomandare separată pentru a obține
aprobarea Consiliului cu privire la încheierea, de către Comisie, a
părților din acord care intră sub incidența Tratatului de
instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (CEEA).
Pentru semnarea și pentru încheierea
acordurilor internaționale de către CEEA se aplică proceduri
diferite. În special, în conformitate cu articolul 101 din Tratatul CEEA,
aceste acorduri trebuie încheiate de Comisie cu aprobarea Consiliului. Prin
urmare, este necesar să se adopte decizii separate pentru semnarea și
pentru încheierea acordului de asociere de către UE și de către
CEEA.
În ceea ce privește încheierea acordului
de asociere în numele CEEA, Comisia recomandă aprobarea de către Consiliu
a acestui acord, în temeiul articolului 101 al doilea paragraf din Tratatul de
instituire a CEEA.
Comisia propune ca, ținând
seama de rezultatele negocierilor menționate în propunerea de decizie a
Consiliului privind semnarea, în numele UE, și aplicarea cu titlu
provizoriu a Acordului de asociere dintre UE și Republica Moldova, precum și
în propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de asociere
dintre UE și Republica Moldova, Consiliul să hotărască
semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de asociere dintre Uniunea
Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și
statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de
altă parte, și să stabilească numirea persoanei
(persoanelor) împuternicite în mod corespunzător să semneze în numele
Uniunii.
Având în vedere aprobarea
Consiliului și decizia corespunzătoare a Comisiei, Comisia va fi în
măsură să semneze și să încheie acordul de asociere în
numele CEEA.
2.           REZULTATE ȘI ELEMENTE
JURIDICE ALE PROPUNERII
Comisia recomandă aprobarea de către
Consiliu, în temeiul articolului 101 al doilea paragraf din Tratatul de
instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, încheierea
Acordului de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea
Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o
parte, și Republica Moldova, pe de altă parte, în ceea ce privește
chestiunile care țin de competența CEEA.
Textul acordului este anexat la prezenta
recomandare.
Pentru
Uniune, temeiul juridic în vederea încheierii acestui acord îl constituie
articolul 217, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) și cu
articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din TFUE.
Pentru
CEEA, temeiul juridic în vederea acestui acord îl constituie articolul 101 din
Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice.
Împreună
cu decizia Comisiei privind încheierea acordului, propunerea din anexă
constituie instrumentul juridic pentru încheierea acordului de asociere în
numele CEEA.
Faptul că propunerea Comisiei a fost
transmisă sub forma unui acord între Uniune și statele membre ale
acesteia, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte, este
legat de geneza acestui acord, elaborat în temeiul normelor din tratat
anterioare intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona.
În conformitate cu articolul 102 din Tratatul
Euratom, un acord nu poate intra în vigoare pentru CEEA
decât după ce statele membre au notificat Comisiei faptul că
acordul a devenit aplicabil în conformitate cu dispozițiile dreptului lor
intern.
Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
de aprobare a încheierii de către
Comisie, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a
Acordului de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea
Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o
parte, și Republica Moldova, pe de altă parte
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a
Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 al
doilea paragraf,
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       La 15 iunie 2009, Consiliul a
autorizat Comisia să deschidă negocierile cu Republica Moldova pentru
încheierea unui nou acord între Uniunea Europeană și Republica
Moldova care să înlocuiască Acordul de parteneriat și cooperare[1].
(2)       Ținând seama de relațiile
istorice apropiate dintre părți și de legăturile tot mai
strânse dintre acestea, precum și de dorința lor de a-și
consolida și a-și extinde relațiile într-un mod ambițios și
inovator, negocierile privind Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană
și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre
ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte,
(denumit în continuare „acordul”), au fost finalizate cu succes, prin parafarea
acordului la 29 noiembrie 2013.
(3)       Comisia propune Consiliului
ca acordul să fie semnat în numele Uniunii și aplicat cu titlu
provizoriu în conformitate cu articolul 465 din acord, în așteptarea
încheierii sale la o dată ulterioară.
(4)       Acordul vizează, de
asemenea, chestiuni care țin de competențele Euratom, în special
articolul 77 litera (i).
(5)       Semnarea și încheierea
acordului fac obiectul unei proceduri separate în ceea ce privește
chestiunile care intră sub incidența Tratatului privind Uniunea
Europeană și a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.
(6)       Prin urmare, acordul ar
trebui să fie încheiat și în numele Comunității Europene a
Energiei Atomice în ceea ce privește chestiunile care intră sub
incidența Tratatului Euratom.
(7)       În conformitate cu articolul
102 din Tratatul Euratom, acordul nu poate intra în vigoare pentru Comunitatea
Europeană a Energiei Atomice decât după ce statele membre au
notificat Comisiei faptul că acordul a devenit aplicabil în conformitate
cu dispozițiile dreptului lor intern.
(8)       Ar trebui aprobată încheierea
acordului de către Comisia Europeană, care acționează în
numele Comunității Europene a Energiei Atomice,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Se
aprobă încheierea de către Comisia Europeană, în numele
Comunității Europene a Energiei Atomice, a Acordului de asociere
dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei
Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica
Moldova, pe de altă parte[2].
[3]
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua
următoare datei adoptării.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 181, 24.6.1998, p. 1-48.
[2]  Textul acordului este anexat la decizia privind semnarea, în numele
Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de asociere
dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei
Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica
Moldova, pe de altă parte, (JO...).
[3]               JO: A se introduce în nota de subsol de mai sus
referința de publicare a deciziei în documentul [...].


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 243 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2009/589/CE privind existența unui deficit excesiv în Polonia

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de abrogare a Deciziei 2009/589/CE privind existența unui deficit excesiv în Polonia

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)La 7 iulie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Polonia există un deficit excesiv.

               (2)La aceeași dată, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
                  1
               , Consiliul, pe baza unei recomandări a Comisiei, a adresat o recomandare Poloniei în vederea soluționării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2012.

               (3)La 21 iunie 2013, Consiliul a ajuns la concluzia că Polonia a luat măsuri eficace, însă, după adoptarea recomandării inițiale, s-au produs evenimente economice negative cu implicații majore asupra finanțelor publice. Prin urmare, Consiliul, în urma unei recomandări a Comisiei, a considerat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr.1467/97 și a emis o nouă recomandare adresată Poloniei, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, cu scopul de a pune capăt situației de deficit excesiv până în 2014
                  2
               .

               (4)Consiliul a hotărât la data de 10 decembrie 2013, în temeiul articolului 126 alineatul (8) din tratat, că Polonia nu a întreprins măsuri concrete ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 pentru a-și corecta deficitul excesiv până în 2014
                  3
                și, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, a recomandat Poloniei să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2015
                  4
               . Poloniei i s-a recomandat să atingă un deficit global de 4,8 % din PIB în 2013, de 3,9 % din PIB în 2014 și de 2,8 % din PIB în 2015 (excluzând impactul transferurilor de active din al doilea pilon al sistemului de pensii). Conform previziunilor macroeconomice care stau la baza recomandării Consiliului, această recomandare a fost în concordanță cu o îmbunătățire a soldului structural de 1 % din PIB în 2014 și de 1,2 % din PIB în 2015. Poloniei i s-a recomandat, de asemenea, să implementeze în mod riguros măsurile pe care deja le-a anunțat și adoptat, completându-le cu măsuri suplimentare pentru a reuși o corectare sustenabilă a deficitului excesiv până în 2015. Poloniei i s-a acordat termenul-limită de 15 aprilie 2014 pentru a raporta cu privire la măsurile luate în vederea conformării cu această recomandare.

               (5)La 2 iunie 2014, Comisia a concluzionat că, la momentul respectiv, nu erau necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv.

               (6)În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării acestui protocol, statele membre trebuie să notifice datele privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene
                  5
               .

               (7)Consiliul ar trebui să ia o decizie pentru a abroga decizia privind existența unui deficit excesiv pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care (i) previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 % din PIB în perioada analizată în previziuni
                  6
               ; și (ii) ponderea datoriei este conformă cu referința prospectivă a criteriului privind reducerea datoriei.

               (8)De asemenea, în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, ar trebui să se acorde atenția cuvenită reformelor sistemului de pensii care introduc un sistem cu mai mulți piloni, ce include un pilon obligatoriu, finanțat în totalitate.

               (9)Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Poloniei în aprilie 2015, pe baza Programului de convergență din 2015 și pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, următoarele concluzii sunt justificate:

               –În 2014, deficitul public a fost de 3,2 % din PIB. Întrucât acest număr poate fi considerat a fi aproape de valoarea de referință, iar ponderea datoriei Poloniei în PIB se situează, în mod constant, sub valoarea de referință de 60 % din PIB, Polonia este eligibilă pentru dispozițiile referitoare la reformele sistemului de pensii prevăzute la articolul 2 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Reforma sistemului de pensii polonez din 1999 a făcut obiectul unei inversări printr-o lege adoptată în decembrie 2013. În baza acestei inversări, o parte dintre activele acumulate în fondurile de pensii private, finanțate prin capitalizare (care formează cel de-al doilea pilon al sistemului de pensii polonez) au fost transferate la sistemul public de securitate socială (primul pilon al sistemului de pensii polonez). În plus, cel de-al doilea pilon al sistemului de pensii și-a pierdut acoperirea universală, în sensul că participarea la acesta a încetat să mai fie obligatorie. Ca urmare, inversarea din 2013 a pus capăt naturii sistemice a reformei din 1999. Cu toate acestea, până la sfârșitul lunii iulie a anului 2014, contribuțiile sociale ale tuturor contribuabililor au fost alocate celui de-al doilea pilon. Aceste contribuții reprezintă costuri nete ale reformei sistemului de pensii din 1999 și trebuie să fie luate în considerare atunci când se evaluează corectarea deficitului excesiv. Costurile nete directe totale pentru perioada ianuarie - iulie 2014 sunt estimate la 0,4 % din PIB, și, prin urmare, sunt suficiente pentru a explica depășirea de către deficitul public în 2014 a valorii de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               –Programul de convergență transmis de guvernul polonez la 30 aprilie 2015 prevede, ca obiectiv, scăderea deficitului până la 2,7 % din PIB în 2015 și până la 2,3 % din PIB în 2016. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2015 preconizează un deficit de 2,8 % din PIB în 2015 și, în baza ipotezei menținerii acelorași politici, un deficit de 2,6 % din PIB în 2016. Astfel, în perioada analizată în previziuni, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               –Conform estimărilor Comisiei, soldul structural, și anume soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu 0,9 % din PIB în 2014.

               –În 2014, datoria publică brută a fost de 50,1 %. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2015 estimează datoria publică brută la 50,9 % din PIB în 2015 și la 50,8 % din PIB în 2016, adică sub valoarea de referință de 60 % din PIB.

               (10)Începând din 2015, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Polonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și ar trebui să evolueze într-un ritm satisfăcător în direcția realizării obiectivului său pe termen mediu, inclusiv în ceea ce privește criteriul cheltuielilor. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2015 estimează că soldul structural se va îmbunătăți cu 0,2 % din PIB atât în 2015, cât și în 2016, în baza ipotezei menținerii acelorași politici. Pe baza unei evaluări de ansamblu, se preconizează că Polonia va efectua ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2015, pe baza unei creșteri nete a cheltuielilor sub valoarea de referință, dar există riscul unei devieri de la ajustarea necesară în 2016, întrucât ajustarea structurală se situează sub cerințele pentru anul 2016, astfel încât vor fi necesare măsuri suplimentare în anul respectiv.

               (11)În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

               (12)În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Polonia a fost corectat și, în consecință, este necesară abrogarea Deciziei 2009/589/CE.

               (13)Consiliul reamintește faptul că reforma sistemului de pensii din 1999 a înlocuit un sistem public de pensii bazat pe prestații definite, cu un sistem cu trei piloni, bazat pe contribuții determinate. Obiectivul principal al reformei a fost de a îmbunătăți sustenabilitatea sistemului de pensii polonez, în special având în vedere perspectivele demografice foarte dificile cu care se confruntă Polonia. Inversarea reformei sistemice la sfârșitul anului 2013 a crescut din nou rolul primului pilon (pilonul public), care, spre deosebire de cel de-al doilea pilon, nu este finanțat în totalitate, ci este un sistem bazat pe contribuții definite non-financiare. Cu toate că a oferit un oarecare sprijin bugetar pe termen scurt, inversarea reformei sistemului de pensii din 1999 nu îmbunătățește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, întrucât avantajele pe termen scurt care decurg din creșterea contribuțiilor la asigurările sociale și din reducerea plăților de dobânzi vor fi compensate în viitor de valoarea mai ridicată a plăților pentru pensii de la pilonul pensiilor publice. În general, inversarea reformei sistemului de pensii din 1999 implică, pe termen lung, o serie de riscuri pentru finanțele publice poloneze,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În urma unei evaluări globale rezultă că situația de deficit excesiv din Polonia a fost corectată.

               Articolul 2

               Decizia 2009/589/CE se abrogă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

                     (2)
                  Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Polonia.

                     (3)
                  Decizia 2013/758/UE a Consiliului din 10 decembrie 2013 de stabilire a faptului că Polonia nu a luat măsuri eficace ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013

                     (4)
                  Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2013 cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Polonia.

                     (5)
                  JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

                     (6)
                  În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf