               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 622 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2022
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului5, care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [XX] iunie 2022, în concordanță cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. Totodată, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia printre statele membre pentru care ar fi necesar un bilanț aprofundat
                  2
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, care a fost adoptată de Consiliu la 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și alimente, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Prețurile mai mari la energie, observate deja în 2021, afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care trăiesc în sărăcie energetică sau sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la 4 martie 2022 a fost activată pentru prima dată Directiva privind protecția temporară, acordându-se persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și accesul la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială. Un sprijin excepțional este pus la dispoziția Poloniei în cadrul inițiativei „Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa” (CARE) și prin prefinanțarea suplimentară din cadrul Asistenței de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), în scopul de a răspunde urgent nevoilor în materie de primire și integrare ale persoanelor care fug din Ucraina.

               (4)Ținând seama de evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 activitatea de coordonare generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru îndeplinirea priorităților de politică prevăzute în cadrul semestrului european, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020 sau un subset semnificativ al acestora. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, acestea adăugându-se eventualelor recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  3
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  4
               , Comisia și-a prezentat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată în cadrul unei evaluări generale a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile semnificative de evoluție negativă a perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea până în 2023 a clauzei derogatorii generale a Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de convergență pentru 2021, în momentul de față orientarea bugetară se măsoară cel mai bine ca variație a cheltuielilor primare (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile) în raport cu creșterea potențială pe termen mediu, excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE
                  5
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și digitală, se acordă atenție pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  6
                (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare în care prezintă orientări generale privind politica bugetară pentru 2023, cu scopul de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre și de a consolida, astfel, coordonarea politicilor
                  7
               . Pe baza previziunilor din iarna anului 2022 privind perspectivele macroeconomice, Comisia a remarcat că tranziția de la orientarea bugetară agregată favorabilă din perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în linii mari neutră ar părea adecvată în 2023, Comisia rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că în recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să se facă în continuare distincție între statele membre și să se țină seama de eventualele efecte de propagare între țări. Comisia a invitat statele membre să țină seama de orientări atunci când își elaborează programele de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică după cum va fi necesar și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european ce va fi prezentat la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare furnizate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare perspectivele economice mai slabe, incertitudinea sporită și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare; politica bugetară trebuie să rămână flexibilă, pentru a se putea adapta la circumstanțele în evoluție rapidă, și trebuie să fie distinctă de la o țară la alta, în funcție de situația fiscală și economică a fiecărei țări, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și la afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)Polonia și-a prezentat la 29 aprilie 2022 Programul național de reformă pentru 2022 și la 28 aprilie 2022 Programul de convergență pentru 2022 în conformitate cu termenul prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Polonia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

               (10)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Polonia
                  8
                la 23 mai 2022. Acesta a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (11)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Poloniei, întrucât se preconizează că deficitul său public în 2022 va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. În conformitate cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia nu a propus inițierea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua relevanța propunerii de a iniția proceduri de deficit excesiv în toamna anului 2022.

               (12)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Poloniei să ia toate măsurile necesare în 2020 și 2021, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Poloniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. În 2021, conform datelor validate de Eurostat, deficitul public al Poloniei a scăzut de la 6,9 % din PIB în 2020 la 1,9 % în 2021. Răspunsul Poloniei în materie de politică bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, în timp ce măsurile temporare de sprijin de urgență au scăzut de la 4,5 % din PIB în 2020 la 2,7 % în 2021. Măsurile luate de Polonia în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Pe baza datelor validate de Eurostat, în 2021 datoria publică era de 53,8 % din PIB.

               (13)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de convergență pentru 2022 este realist. Guvernul estimează că PIB-ul real va crește cu 3,8 % în 2022 și cu 3,2 % în 2023. Comparativ cu estimările guvernului, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 anticipează o creștere mai mică a PIB-ului real, respectiv de 3,7 % în 2022 și de 3,0 % în 2023, în principal ca urmare a unei estimări mai ridicate a inflației, care se preconizează că va afecta consumul privat și investițiile, precum și a unei contribuții mai reduse a exporturilor nete. În Programul său de convergență pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va crește la 4,3 % din PIB în 2022 și că va scădea la 3,7 % în 2023. Creșterea din 2022 reflectă în principal costul ridicat al ajutorului pentru persoanele strămutate din Ucraina, măsurile legate de prețurile ridicate la energie și o reformă fiscală importantă (Pactul polonez). Potrivit programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 52,1 % în 2022 și la 51,5 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public pentru 2022 și 2023 de 4,0 % din PIB și, respectiv, de 4,4 %. Pentru 2022, acest deficit este mai mic decât deficitul estimat în Programul de convergență pentru 2022, în principal ca urmare a unui PIB-ul nominal preconizat mai mare. Pentru 2023, deficitul estimat este mai mare decât estimarea din programul de convergență, în principal din cauza veniturilor mai mici și a creșterii preconizate a costului ajutorului pentru persoanele strămutate din Ucraina. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va fi mai mică, respectiv 50,8 % în 2022 și 49,8 % în 2023. Diferența rezultă din estimarea unei rate mai ridicate a inflației și din ipoteze diferite privind ajustările stoc-flux din 2023.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 3,4 %. Cu toate acestea, în estimare nu s-a inclus impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență, care pot stimula creșterea potențială a Poloniei.

               (14)În 2022, guvernul a eliminat treptat măsurile luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 2,7 % din PIB în 2021 la 0,0 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, măsuri care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 1,0 % din PIB în 2022 și urmează a fi eliminate treptat în 2023
                  9
               . Aceste măsuri constau în principal în reducerea taxelor indirecte pe consumul de energie și în transferuri sociale către gospodăriile mai sărace. Aceste măsuri au fost anunțate ca având un caracter temporar. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile la energie se mențin la un nivel ridicat și în 2023, unele dintre aceste măsuri ar putea fi păstrate. Unele dintre aceste măsuri nu sunt foarte specifice, în special reducerile generale de TVA/accize. Deficitul public este, de asemenea, afectat de costurile pe care le implică protecția temporară acordată persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,6 % din PIB în 2022 și la 0,8 % în 2023
                  10
               .

               (15)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Polonia
                  11
                să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv cu ajutorul impulsului oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, a recomandat Poloniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică bugetară care vizează obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și, în același timp, să consolideze investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               (16)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile din Programul de convergență al Poloniei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, la -3,4 % din PIB, conform recomandării Consiliului
                  12
               . Polonia intenționează să ofere sprijin pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021
                  13
               . Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea în 2022 o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale
                  14
               . Prin urmare, Polonia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără a lua în considerare noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 2,7 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor menite să abordeze impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie (1,0 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,6 % din PIB), preconizându-se în același timp că o nouă alocație pentru îngrijirea copiilor de vârstă mică (Capitalul pentru îngrijirea familiei) va contribui și ea (cu 0,1 % din PIB) la creșterea cheltuielilor curente nete. În ceea ce privește veniturile, se preconizează, de asemenea, că reducerea cotei impozitului pe venitul persoanelor fizice în temeiul Pactului polonez (0,7 % din PIB) și reducerea cotelor impozitului pe profit (0,1 % din PIB) vor contribui la orientarea bugetară expansionistă. Se estimează că creșterea mai mare a prețurilor de consum în comparație cu deflatorul PIB va afecta contribuția expansionistă a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național în 2022, prin creșterea cheltuielilor cu consumul public de bunuri și servicii.

               (17)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la +1,7 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  15
               . Se preconizează că Polonia va continua să utilizeze granturile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale din PIB în 2023
                  16
               . În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără a lua în considerare noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție restrictivă de 1,4 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care abordează creșterea prețurilor la energie (0,9 % din PIB) și costurile suplimentare pentru a oferi protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,2 % din PIB).

               (18)În Programul de convergență pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat la 3,1 % din PIB în 2024 și la 2,5 % până în 2025. Prin urmare, se preconizează că deficitul public va ajunge la mai puțin de 3 % din PIB până în 2025. Cu toate acestea, nu sunt furnizate informații cu privire la măsurile de consolidare aferente avute în vedere. Potrivit programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea până în 2025, reducându-se la 51,0 % în 2024 și apoi la 49,7 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi medii pe termen mediu.

               (19)Se preconizează că reforma în curs a sistemului bugetar, odată ce va fi pusă în aplicare integral, va spori eficiența cheltuielilor prin abordarea deficiențelor de lungă durată din cadrul procesului bugetar. Printre aceste deficiențe se numără clasificările bugetare complexe și caduce, înregistrarea suboptimă a informațiilor, lipsa unei planificări veritabile pe termen mediu și lipsa impactului direct al analizei cheltuielilor asupra procesului bugetar. Se preconizează că finanțele publice ale Poloniei vor fi supuse pe termen lung unei presiuni exercitate de creșterea cheltuielilor, mai ales ca urmare a îmbătrânirii populației. Acești factori amplifică necesitatea introducerii unor noi instrumente care să permită o mai bună gestionare a cheltuielilor, inclusiv a unei evaluări periodice a eficacității și a eficienței. În timpul pandemiei, cea mai mare parte a cheltuielilor pentru măsurile legate de COVID-19 au fost canalizate prin intermediul unui fond special gestionat de o bancă de dezvoltare și prin intermediul unui vehicul financiar în afara bugetului. Acest lucru, deși a oferit autorităților mai multă flexibilitate în gestionarea cheltuielilor legate de criză și a permis evitarea încălcării nivelurilor constituționale ale datoriei administrației centrale, a limitat, de asemenea, controlul parlamentar asupra cheltuielilor și accesul publicului în timp util la informații cu privire la cheltuielile publice.

               (20)Polonia este una dintre țările cu cea mai rapidă tendință de îmbătrânire demografică din UE și, pe termen lung, tendințele demografice vor avea un impact asupra sistemului de pensii. Actualul sistem de pensii cu contribuții determinate asigură echilibrul financiar al sistemului, dar nu ia în considerare caracterul adecvat al prestațiilor viitoare. Din cauza vârstei efective de pensionare scăzute, a creșterii speranței de viață și a altor caracteristici ale sistemului, se preconizează că viitoarele prestații de pensii vor scădea puternic în raport cu salariul final. Aceasta ar însemna că o mare parte dintre pensionari ar fi expuși riscului de sărăcie. Analiza Comisiei arată că numai pentru a menține nivelul prestațiilor la nivelul actual, Polonia ar trebui să cheltuiască încă 6,7 % din PIB până în 2070. Principalele provocări cu care se confruntă sistemul polonez de pensii se referă la vârsta efectivă de pensionare scăzută și la regimurile speciale de pensii (de exemplu cele pentru agricultori sau pentru serviciile publice ai căror membri poartă uniforme), care sunt costisitoare și privilegiază membrii lor în comparație cu sistemul general.

               (21)Polonia a prezentat documentele de programare ale politicii de coeziune
                  17
                la 15 decembrie 2021. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Polonia trebuie să țină seama, la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, de recomandările de țară relevante specifice acestei țări. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

               (22)Rata șomajului în Polonia atinge niveluri istorice minime, dar participarea anumitor grupuri pe piața muncii continuă să fie limitată. Rata de înscriere a copiilor cu vârsta sub trei ani în serviciile formale de îngrijire a copiilor rămâne una dintre cele mai scăzute din țările UE, iar accesul limitat la serviciile de îngrijire a copiilor împiedică femeile să intre pe piața muncii. De asemenea, lipsa sprijinului pentru îngrijirea pe termen lung și vârsta de pensionare mai scăzută duc la o ieșire de forță de muncă de pe piață. Disparitățile de pe piața muncii afectează, de asemenea, persoanele cu handicap, persoanele vârstnice și persoanele slab calificate, rata de ocupare a acestora situânduse sub mediile UE respective. În timp ce în ultimii ani se poate observa o scădere constantă a contractelor de muncă atipice, angajarea în baza unor contracte temporare și activitățile independente cu contribuții sociale scăzute continuă să afecteze lucrătorii tineri și slab calificați, ducând la un risc mai mare de inadecvare a pensiilor lor viitoare.

               (23)Sistemul de învățământ și de formare din Polonia se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește calitatea și incluziunea. Aceste provocări au fost amplificate de pandemie, cu perioade îndelungate de învățare la distanță. Cadrele didactice, elevii și populația generală nu posedă competențe digitale. În același timp, echipamentele TIC și conectivitatea nu sunt disponibile într-o măsură suficientă în școli și în gospodăriile cu copii. Calitatea educației inițiale primite de profesori este insuficientă. În plus, salariile profesorilor sunt relativ scăzute în comparație cu standardele OCDE. Acest lucru afectează atractivitatea din punct de vedere financiar a profesiei și, alături de lipsa dezvoltării profesionale, contribuie la un deficit semnificativ de personal. Afluxul mare de persoane strămutate din Ucraina necesită eforturi semnificative pentru a oferi un răspuns adecvat în domeniul educației și formării. Neconcordanțele semnificative dintre competențe și nevoile pieței muncii conduc la deficite de forță de muncă, fapt atestat de dificultățile pe care le întâmpină angajatorii în ocuparea posturilor vacante.

               (24)Cheltuielile totale cu asistența medicală în raport cu PIB-ul rămân scăzute, respectiv doar 6,5 %, față de media UE de 9,9 % în 2019. Sistemul de sănătate polonez se bazează în mod excesiv pe spitale, care suferă de pe urma deteriorării situației financiare, a lipsei de evaluare a calității și a deficiențelor de gestionare. Serviciile de asistență medicală primară și ambulatorie sunt subutilizate. Atractivitatea limitată a profesiilor medicale contribuie la deficitul de personal. Numărul de medici și asistenți medicali raportat la 1 000 de locuitori (2,4 și, respectiv, 5,1) este printre cele mai scăzute din statele membre ale UE. Sistemul de asistență primară nu dispune de personal suficient, iar serviciile sale sunt suprasolicitate. Potențialul său rămâne neexploatat, ceea ce duce la suprasolicitarea nivelurilor superioare de îngrijire. Deși serviciile de e-sănătate contribuie la abordarea unora dintre provocările cu care se confruntă sistemul sanitar, dezvoltarea acestora a fost limitată până în prezent.

               (25)O parte semnificativă a cheltuielilor sociale nu reflectă nivelurile diferite ale veniturilor, ceea ce lasă loc pentru o mai bună direcționare. Unele cheltuieli sociale nu sunt adaptate și nu sunt acordate în funcție de resurse, de exemplu prestația suplimentară unică plătită anual pensionarilor. În același timp, acoperirea prestațiilor sociale pentru persoanele care lucrează în baza unor contracte de drept civil este limitată, ceea ce face ca acest grup să fie mai vulnerabil. Deși ponderea populației expuse riscului de sărăcie a continuat să scadă, de la 21 % în 2016 la 17 % în 2020, există în continuare provocări. În particular, unele persoane în vârstă vor fi expuse unui risc tot mai mare de sărăcie. Acest lucru va afecta în special femeile, date fiind carierele mai scurte ale acestora, care duc la pensii ulterioare mai mici. O mai bună direcționare a prestațiilor, de exemplu printr-o aplicare mai unitară a abordării care ține cont de resurse la acordarea prestațiilor, ar conduce la o utilizare mai eficientă a resurselor publice în demersul de combatere a sărăciei și de sprijinire a celor mai nevoiași.

               (26)Polonia se va baza tot mai mult pe știință și inovare pentru a asigura creșterea economică durabilă pe termen lung și competitivitatea. Cu toate acestea, în pofida unor progrese, Polonia este în urmă în ceea ce privește rezultatele inovatoare. Cheltuielile totale pentru C-D sunt scăzute, situându-se la 1,39 % din PIB. Cheltuielile întreprinderilor cu C-D sunt cu mult sub media UE, fiind de 0,87 % în 2020, iar ponderea întreprinderilor inovatoare continuă să fie scăzută, conform Anchetei comunitare privind inovarea. Polonia se situează pe locul patru de la coadă în Tabloul de bord european privind inovarea din 2021 și este încadrată în ultima categorie, respectiv a „inovatorilor emergenți”. Fragmentarea tot mai mare a instrumentelor actuale de sprijinire a cercetării afectează cooperarea dintre mediul științific și mediul de afaceri, reprezentând un obstacol esențial în calea consolidării inovării. De asemenea, nivelul scăzut al competențelor de gestionare și al adoptării tehnologiilor în întreprinderi contribuie la diferențe semnificative de productivitate între IMM-uri și întreprinderile mari, limitând inovarea și creșterea productivității.

               (27)Polonia este în urmă în ceea ce privește digitalizarea. În special, nivelurile scăzute ale competențelor digitale afectează capacitatea întreprinderilor de a investi în soluții digitalizate avansate și de a progresa în lanțul valoric, contribuind, în același timp, la deficitul de muncă și de competențe. În ceea ce privește infrastructura digitală, în timp ce serviciile fixe în bandă largă înregistrează creșteri, provocările în ceea ce privește dezvoltarea 5G rămân ridicate. Mai concret, doar 34 % dintre gospodării au fost acoperite de tehnologia 5G în 2021, nivel care este sub media UE de 65 %, și nu se înregistrează progrese în ceea ce privește gradul de pregătire pentru 5G, deoarece spectrul radio armonizat pentru implementarea tehnologiei 5G nu a fost încă alocat. În fine, o utilizare mai intensă a tehnologiilor digitale în administrația publică ar putea îmbunătăți furnizarea de servicii guvernamentale și ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative și de reglementare inutile.

               (28)Un mediu de afaceri stabil și previzibil și un climat investițional favorabil joacă un rol important atât în redresarea economică de după pandemie, cât și în creșterea economică durabilă pe termen mediu și lung. Independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt componente esențiale în acest sens. În Polonia, situația statului de drept s-a înrăutățit, iar independența sistemului judiciar reprezintă în continuare un motiv serios de îngrijorare, astfel cum rezultă din mai multe hotărâri ale Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale Curții Europene a Drepturilor Omului. Totodată, în 2021, Comisia a lansat o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Poloniei, în urma anumitor hotărâri ale Curții Constituționale a Poloniei care au contestat în special întâietatea dreptului UE, punând în pericol funcționarea ordinii juridice a Poloniei și a Uniunii.

               (29)Un mediu de reglementare solid și stabil constituie baza pentru susținerea creșterii economice și a investițiilor private. Cu toate acestea, climatul investițional este afectat în continuare de un mediu de reglementare imprevizibil și împovărător. Modificările frecvente ale principalelor acte legislative sporesc incertitudinea și costurile de asigurare a conformității pentru întreprinderi, în principal din cauza consultării insuficiente a părților interesate în cursul procesului legislativ. Investițiile private ca procent din PIB au scăzut din 2016 și se mențin la un nivel scăzut, respectiv 18,5 % în 2020, cu mult sub media la nivelul UE și a statelor cu caracteristici similare din regiune. Acest lucru ar putea limita creșterea ulterioară a productivității și ar putea afecta capacitatea Poloniei de a susține creșterea economică pe termen lung, în special având în vedere că creșterea costurilor unitare ale muncii afectează competitivitatea prin costuri.

               (30)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop au fost identificate, în dialog cu statele membre, cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (31)Mixul energetic al Poloniei depinde în continuare în mare măsură de combustibilii fosili, care au asigurat 86 % din aprovizionarea cu energie în 2020, cărbunele reprezentând doar el 40 % din mixul energetic. Gazele naturale reprezintă 17 % din mixul energetic, iar petrolul reprezintă 28,9 %, ponderea acestuia crescând în ultimii ani. Ritmul de decarbonizare al Poloniei a fost lent. Până în 2020, economia Poloniei a înregistrat doar o reducere cu 8 % a emisiilor totale în comparație cu 2005
                  18
               . . Intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră a economiei este cu 54 % peste media UE. Pentru a înregistra progrese în reducerea emisiilor în întreaga economie, sunt necesare o politică energetică revizuită, cu obiective mai ambițioase, și acțiuni care să vizeze sectoarele care nu fac obiectul ETS. Deși Polonia produce aproximativ 80 % din cărbunele pe care îl consumă, dependența sa de Rusia – calculată ca pondere a importurilor din Rusia în totalul importurilor de cărbune – a crescut și a ajuns la 74 % în 2020, comparativ cu media UE de 54 %. În ceea ce privește petrolul, Polonia depinde de furnizori străini pentru cvasitotalitatea cererii sale, iar importurile din Rusia reprezintă 72 % din oferta externă totală, față de media UE de 26 %. Dependența Poloniei de Rusia în ceea ce privește gazele naturale este de 55 %, față de media UE de 44 %
                  19
               . Se estimează că proiectele de infrastructură în curs și planificate în Polonia și cu țările învecinate (inclusiv interconexiunea GIPL cu Lituania, care este operațională de la 1 mai 2022), dacă sunt însoțite de contracte de furnizare corespunzătoare, vor înlocui în mod semnificativ dependența Poloniei de gazul rusesc. Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gaze naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, atunci când acest lucru este posibil, pentru a se evita dependența de carbon și activele depreciate, precum și pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Contractul pe termen lung de furnizare de gaze naturale încheiat de Polonia cu societatea Gazprom din Rusia expiră la sfârșitul anului 2022, iar Polonia nu intenționează să îl reînnoiască. Impactul direct al suspendării furnizării de gaze de către Gazprom începând din aprilie 2022 asupra securității energetice a Poloniei este atenuat în mod semnificativ de accesul Poloniei la surse alternative de aprovizionare, din interiorul și din afara UE. Cu toate acestea, suspendarea face necesară accelerarea proiectelor în curs și planificate de diversificare a aprovizionării, precum și o coordonare sporită a acțiunilor viitoare în cadrul UE.

               (32)Accelerarea introducerii de noi capacități de producere a energiei din surse regenerabile este esențială pentru a reduce dependența Poloniei de importurile de combustibili fosili și pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră. Obiectivele în materie de energie din surse regenerabile prevăzute actualmente în planurile naționale privind energia și clima nu sunt suficient de ambițioase. În plus, există bariere de reglementare, procedurale și administrative importante care limitează utilizarea capacității de energie din surse regenerabile și care încetinesc integrarea SRE în rețea. Printre aceste obstacole se numără normele restrictive privind cooperativele energetice, normele restrictive și procedurile de autorizare îndelungate privind dezvoltarea energiei eoliene onshore, complexitatea și instabilitatea reglementărilor fiscale sau durata lungă a procedurilor de conectare la rețea. Obstacolele legate de infrastructură, cum ar fi capacitatea insuficientă a rețelei de distribuție, încetinesc, de asemenea, integrarea surselor regenerabile de energie și ar trebui abordate prin stimulente adecvate. De asemenea, în comunicarea REPowerEU s-a precizat că prin creșterea producției de biometan durabil se va contribui la eliminarea treptată a dependenței UE de combustibilii fosili din Rusia. În acest context, Polonia are posibilitatea de a exploata potențialul nevalorificat al biometanului, respectând criteriile de durabilitate relevante, printr-o strategie adecvată pentru crearea unei piețe a biometanului durabil și prin propuneri concrete privind structura acestei piețe. Biometanul durabil poate fi utilizat în special la producerea combinată de energie electrică și energie termică și de hidrogen produs din surse regenerabile de energie, ceea ce ar putea contribui la decarbonizarea sectoarelor în care emisiile sunt greu de redus. Schema națională de renovare din Polonia este o inițiativă importantă care vizează înlocuirea centralelor care contribuie la poluarea atmosferică și îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor. Schema ar putea să fie simplificată și mai mult și să fie mai bine direcționată către gospodăriile cu venituri mici și clădirile cu cele mai slabe performanțe. De asemenea, ar putea fi concepute mai bine subvențiile pentru înlocuirea surselor de căldură, astfel încât să se evite dependența de gaz și să se ofere stimulente mai puternice pentru renovări temeinice și utilizarea pompelor de căldură, în concordanță cu obiectivele strategiei privind valul de renovări ale clădirilor și cu comunicarea REPowerEU. Potențialul semnificativ de reducere a costurilor pe care îl are îmbunătățirea eficienței energetice facilitează utilizarea unor instrumente financiare rambursabile, care ar putea fi utilizate pentru a crește rata renovării clădirilor rezidențiale, publice și comerciale. Acest lucru ar duce la o mai bună calitate a aerului, ar accelera economiile de energie și ar reduce cererea de combustibili fosili pentru încălzire. Vor fi necesare obiective mai ambițioase în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, pentru ca Polonia să asigure conformitatea cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

               (33)Sectorul transporturilor este al doilea cel mai poluant sector după producția de energie și reprezintă aproximativ 70 % din consumul total de petrol. Transportul rutier este responsabil pentru cea mai mare parte a emisiilor din sector. Prin urmare, este esențial să se intensifice acțiunile de decarbonizare a mobilității. În acest sens, ar fi utile stimulentele pentru modalitățile de transport colective, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și active. Creșterea atractivității și a accesibilității transportului public, inclusiv în zonele rurale, și o mai bună conectare a suburbiilor cu centrele aglomerărilor urbane ar contribui la reducerea poluării aerului, la combaterea excluziunii și la îmbunătățirea calității vieții. Ponderea autoturismelor cu emisii zero în totalul noilor autoturisme înmatriculate a fost de 0,8 % în 2020, cu mult sub media UE de 5,3 %. Ar trebui să se aibă în vedere un sprijin suplimentar pentru facilitarea achiziționării de autoturisme electrice și investiții semnificative în infrastructura de încărcare a bateriilor.

               (34)Obiectivele strategiei energetice naționale a Poloniei trebuie revizuite în sens ascendent, în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al UE pentru 2030. Un cadru strategic solid, stabil și actualizat este esențial pentru orientarea și stimularea investițiilor publice și private în tranziția verde. Polonia ar trebui să ia în considerare aceste obiective mai ambițioase pentru a oferi certitudine investitorilor și a spori previzibilitatea mediului de afaceri, accelerând, în același timp, tranziția energetică în conformitate cu comunicarea REPowerEU.

               (35)Deși în mai multe sectoare accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative, Polonia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Polonia poate recurge la Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (36)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2022 prin prisma evaluării Comisiei, iar avizul său
                  20
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să se asigure că creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național este în concordanță cu o orientare politică globală neutră, ținând seama de continuarea sprijinului temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor cele mai vulnerabile ca reacție la creșterile prețurilor la energie și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente în funcție de evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea MRR, a RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmărească o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să îmbunătățească eficiența cheltuielilor publice, inclusiv prin continuarea reformei procesului bugetar. Să asigure adecvarea pensiilor viitoare și sustenabilitatea sistemului de pensii prin luarea de măsuri în vederea majorării vârstei efective de pensionare și prin reformarea regimurilor de pensii preferențiale.

               2.Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii lor în aplicare.

               3.Să sporească participarea pe piața muncii, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la servicii de îngrijire a copilului și de îngrijire de lungă durată, și să elimine obstacolele care persistă în calea unor forme mai stabile de încadrare în muncă. Să promoveze o educație de calitate și competențele relevante pentru piața muncii, în special prin programe de învățare destinate adulților și prin îmbunătățirea competențelor digitale. Să direcționeze mai bine prestațiile sociale și să asigure accesul la acestea al persoanelor care au nevoie de sprijin.

               4.Să îmbunătățească reziliența, accesibilitatea și eficacitatea sistemului de sănătate, inclusiv prin furnizarea de resurse suficiente pentru a inversa piramida serviciilor de îngrijire și prin accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate. Să consolideze capacitatea de inovare a economiei, inclusiv prin sprijinirea instituțiilor de cercetare și a colaborării strânse dintre acestea și întreprinderi. Să consolideze în continuare digitalizarea întreprinderilor și a administrației publice, inclusiv prin dezvoltarea infrastructurii.

               5.Să consolideze climatul investițional, în special prin asigurarea independenței sistemului judiciar. Să asigure consultări publice eficiente și implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor.

               6.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili prin eliminarea barierelor de reglementare, administrative și de infrastructură, pentru a accelera autorizarea și implementarea surselor regenerabile de energie. Să reformeze politicile de renovare a clădirilor și schemele de acordare de sprijin, pentru a stimula o mai mare eficiență energetică, a promova economiile de energie și accelerarea eliminării treptate a combustibililor fosili utilizați pentru încălzire și a accelera instalarea pompelor de căldură. Să accelereze transferul modal către transportul public și mobilitatea activă și să promoveze adoptarea mai rapidă a vehiculelor electrice prin stimulente și investiții în infrastructura de încărcare. Să îmbunătățească planificarea strategică pe termen lung și mediu a tranziției verzi prin actualizarea politicilor energetice naționale în conformitate cu obiectivele Pactului verde european și cu comunicarea REPowerEU, pentru a oferi certitudine comunității de afaceri și a utiliza finanțarea în mod eficace în vederea accelerării investițiilor în energia curată.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu, „Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles”, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (5)

                        Estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia din prezenta recomandare sunt estimări ale Comisiei care au la bază ipotezele subiacente previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor din cadrul planului de redresare și reziliență care pot stimula creșterea potențială.

                     (6)

                        Nefinanțate prin granturi din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (7)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu, „Orientări de politică bugetară pentru 2023”, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (8)

                        SWD(2022)622 final.

                     (9)

                        Cifrele reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor luate începând cu toamna anului 2021, inclusiv veniturile și cheltuielile curente, precum și – dacă este cazul – măsurile privind cheltuielile de capital.

                     (10)

                        Se preconizează că numărul total al persoanelor strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestor persoane este estimată pe baza dimensiunii diasporei existente, a populației relative a statului membru gazdă și a distribuției efective a persoanelor strămutate din Ucraina în întreaga UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările au la bază modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, ținându-se seama atât de transferurile de numerar, cât și de prestațiile în natură, ca de exemplu educația și asistența medicală, de care pot beneficia aceste persoane.

                     (11)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 98.

                     (12)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (13)

                        Acestea sunt proiecțiile Comisiei. Comisia nu a evaluat încă Planul de redresare și reziliență al Poloniei.

                     (14)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național, inclusiv transferuri către Banca de Dezvoltare a Poloniei (BGK), vor furniza o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

                     (15)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (16)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (17)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize, JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (18)

                        Raportul intermediar privind politicile climatice (2021).

                     (19)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor din Rusia în totalul importurilor de gaze naturale, țiței și cărbune superior. Pentru media UE-27, importurile totale se referă la importurile din afara UE-27. În cazul Poloniei, totalul importurilor include tranzacțiile intra-UE. Țițeiul nu include produsele petroliere rafinate.

                     (20)

                        Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 627 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2022
            {SWD(2022) 627 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [XX] iunie 2022, în concordanță cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. Totodată, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovacia printre statele membre pentru care ar fi necesar un bilanț aprofundat
                  3
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost adoptată de Consiliu la 5 aprilie 2022, precum și Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, care a fost adoptată de Consiliu la 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și alimente, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Prețurile mai mari la energie afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care trăiesc în sărăcie energetică sau sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la 4 martie 2022 a fost activată pentru prima dată Directiva privind protecția temporară
                  4
               , acordându-se persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și accesul la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială. Se pune la dispoziția Slovaciei un sprijin excepțional în cadrul inițiativei „Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa” (CARE) și prin prefinanțarea suplimentară din cadrul programului Asistență de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), în scopul de a răspunde urgent nevoilor în materie de primire și integrare ale persoanelor care fug din Ucraina.

               (4)Ținând seama de evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 activitatea de coordonare generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru îndeplinirea priorităților de politică prevăzute în cadrul semestrului european, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020 sau un subset semnificativ al acestora. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, acestea adăugându-se eventualelor recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  5
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  6
               , Comisia și-a prezentat opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată în cadrul unei evaluări generale a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile semnificative de evoluție negativă a perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea până în 2023 a clauzei derogatorii generale a Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, în momentul de față orientarea bugetară se măsoară cel mai bine ca variație a cheltuielilor primare (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile) în raport cu creșterea potențială pe termen mediu, excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE
                  7
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  8
                (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare în care prezintă orientări generale privind politica bugetară pentru 2023, cu scopul de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre și de a consolida, astfel, coordonarea politicilor
                  9
               . Pe baza previziunilor din iarna anului 2022 privind perspectivele macroeconomice, Comisia a remarcat că tranziția de la orientarea bugetară agregată favorabilă din perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în linii mari neutră ar părea adecvată în 2023, Comisia rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că în recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să se facă în continuare distincție între statele membre și să se țină seama de eventualele efecte de propagare între țări. Comisia a invitat statele membre să țină seama de orientări atunci când își elaborează programele de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică după cum va fi necesar și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european ce va fi prezentat la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare furnizate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare perspectivele economice mai slabe, incertitudinea sporită și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare; politica bugetară trebuie să rămână flexibilă, pentru a se putea adapta la circumstanțele în evoluție rapidă, și trebuie să fie distinctă de la o țară la alta, în funcție de situația fiscală și economică a fiecărei țări, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și la afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)La 29 aprilie 2021, Slovacia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat decizia sa de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență pentru Slovacia. Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Slovacia a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

               (10)Slovacia și-a prezentat la 29 aprilie 2022 Programul național de reformă pentru 2022 și la 28 aprilie 2022 Programul de stabilitate pentru 2022, în conformitate cu termenul prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Slovacia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

               (11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Slovacia
                  10
                la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele pe care Slovacia le-a realizat în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Slovacia a planului de redresare și reziliență, pe baza tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Slovaciei, întrucât deficitul său public în 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că nu a fost îndeplinit criteriul deficitului, dar că a fost respectat criteriul datoriei. În conformitate cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia a considerat, în cadrul evaluării sale privind toți factorii relevanți, că respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar implica un efort bugetar prea solicitant concentrat la începutul perioadei, ceea ce ar risca să pună în pericol creșterea. Prin urmare, în opinia Comisiei, impunerea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei nu este justificată în condițiile economice excepționale actuale. După cum s-a anunțat, Comisia nu a propus inițierea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua relevanța propunerii de a iniția proceduri de deficit excesiv în toamna anului 2022.

               (13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Slovaciei să ia toate măsurile necesare în 2020 și 2021, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Slovaciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Conform datelor validate de Eurostat, deficitul public al Slovaciei a crescut de la 5,5 % din PIB în 2020 la 6,2 % în 2021. Răspunsul în materie de politică bugetară al Slovaciei a sprijinit redresarea economică în 2021, în timp ce măsurile temporare de sprijin de urgență au crescut de la 2,3 % din PIB în 2020 la 3,3 % în 2021. Măsurile luate de Slovacia în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost temporare sau însoțite de măsuri compensatorii, fiind vorba în principal de creșteri ale celei de a 13-a pensii, de modificări ale vârstei de pensionare pentru părinți, de reducerea impozitului pe autovehicule și de anularea taxei bancare. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică era de 63,1 % din PIB în 2021.

               (14)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este realist în 2022 și favorabil în 2023. Guvernul estimează că PIB-ul real va crește cu 2,1 % în 2022 și cu 5,3 % în 2023. Comparativ cu estimările guvernului, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 prevăd o creștere mai mare a PIB-ului real în 2022, de 2,3 %, și o creștere mai mică a PIB-ului real în 2023, de 3,6 %, în principal ca urmare a unui impact estimat mai mare al inflației asupra consumului privat și a unei redresări mai lente a exporturilor. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea la 5,1 % din PIB în 2022 și la 2,4 % în 2023. Scăderea din 2022 reflectă în principal eliminarea majorității măsurilor de urgență și o creștere puternică a PIB-ului nominal. Potrivit programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 61,6 % în 2022 și la 58,0 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public pentru 2022 și 2023 de 3,6 % din PIB și, respectiv, de 2,6 %. Această estimare este mai mică decât deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022 cu privire la 2022 și mai mare cu privire la 2023, în principal din cauza unei evoluții mai optimiste a pieței forței de muncă preconizate în 2022. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, se estimează o pondere a datoriei publice în PIB similară, respectiv 61,7 % în 2022 și 58,3 % în 2023.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 2,0 %. Cu toate acestea, în estimare nu s-a inclus impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență, care pot stimula creșterea potențială a Slovaciei.

               (15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 3,3 % din PIB în 2021 la 1,0 % în 2022. Deficitul public este afectat de costurile pe care le implică protecția temporară acordată persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB în 2022 și la 0,2 % în 2023
                  11
               .

               (16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Slovacia
                  12
                să mențină o orientare bugetară expansionistă, inclusiv din impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să mențină investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, a recomandat Slovaciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică bugetară care vizează obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și, în același timp, să consolideze investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               (17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile din Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2022, se estimează că, la + 0,3 % din PIB, orientarea bugetară va fi restrictivă, în contextul în care Consiliul a recomandat o orientare bugetară expansionistă
                  13
               . Slovacia intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,7 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,4 puncte procentuale în 2022
                  14
               . Prin urmare, Slovacia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție restrictivă de 1,6 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Este inclus impactul suplimentar al costurilor legate de protecția temporară oferită persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). Din cauza decalajului în aplicarea unei indexări în funcție de inflație, rata de creștere a unor cheltuieli publice importante, cum ar fi prestațiile sociale altele decât cele în natură sau remunerarea angajaților, este mai mică decât inflația în 2022 și contribuie la orientarea restrictivă.

               (18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la -0,8 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  15
               . Se preconizează că Slovacia va continua să utilizeze granturile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va crește cu 1,0 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,1 puncte procentuale în 2023
                  16
               . În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție în general neutră de 0,2 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Sunt incluse costurile suplimentare legate de protecția temporară oferită persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB).

               (19)În Programul de stabilitate pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat, la 2,3 % în 2024 și la 2,0 % până în 2025. Așadar, se preconizează că deficitul public va scădea sub 3 % din PIB până în 2023 și că va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste proiecții au ca ipoteză limitarea creșterii cheltuielilor publice – inclusiv remunerarea angajaților și transferurile sociale în natură – într-un ritm mai lent decât cel al veniturilor și sub nivelul creșterii robuste a PIB-ului nominal. Potrivit programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea până în 2025, mai exact că va crește la 58,2 % în 2024 și apoi va scădea la 57,3 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par ridicate pe termen mediu.

               (20)Sistemul fiscal al Slovaciei ar putea fi reformat astfel încât să impulsioneze eficiența economică, să promoveze sustenabilitatea fiscală și de mediu și să îmbunătățească echitatea, sprijinind totodată obiective de politică mai ample. Sarcina fiscală asupra costului forței de muncă este deosebit de ridicată, în comparație cu alte țări ale UE, pentru persoanele cu venituri mici. În schimb, taxele de mediu și impozitele pe bunurile imobile nu sunt utilizate la întregul potențial. Modificarea regimului fiscal ar putea sprijini creșterea economică și, de asemenea, ar putea contribui la promovarea tranziției verzi și la durabilitatea mediului. Intensitatea energetică a economiei este cu mult peste media UE, dar veniturile din taxele de mediu au fost de 2,4 % în 2020, aproape de media UE. Taxele de mediu legate de gestionarea deșeurilor și de poluarea atmosferică nu promovează suficient utilizarea eficientă a resurselor și nu reduc costurile pentru mediu și societate. Taxele rutiere și taxele de înmatriculare a vehiculelor nu reflectă în mod fidel intensitatea emisiilor. Taxele de mediu nu sunt indexate, ceea ce reduce în timp veniturile verzi, din cauza inflației. În ceea ce privește impozitarea bunurilor imobile, veniturile provenite din impozitele recurente pe bunuri imobile au fost relativ scăzute în 2020 (0,5 % din PIB comparativ cu media UE de 1,2 %). Slovacia nu dispune în prezent de suficiente date care să îi permită să actualizeze și să indexeze baza de impozitare a bunurilor imobile în conformitate cu valorile pieței, ceea ce ar putea, de asemenea, să atenueze parțial cererea puternică continuă de locuințe și creșterea puternică a prețurilor locuințelor aferentă. De asemenea, eforturile suplimentare de simplificare a taxelor și impozitelor și de îmbunătățire a conformării pot duce la creșterea veniturilor publice și, astfel, pot sprijini sustenabilitatea fiscală și pot îmbunătăți echitatea. În pofida îmbunătățirilor, deficitul de respectare a obligațiilor fiscale în materie de TVA a rămas ridicat în 2019 (16,1 %, comparativ cu 10,4 % la nivelul UE). Ameliorarea în continuare a administrației fiscale, inclusiv în ceea ce privește facturarea electronică, declarațiile de impunere completate în prealabil și un grad mai mare de digitalizare, ar putea contribui la reducerea în continuare a breșelor din sistemul fiscal.

               (21)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale, sau a unei părți semnificative a acestora, care sunt prezentate în recomandările specifice adresate Slovaciei de către Consiliu în cadrul semestrului european în 2019 și 2020, precum și în orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. Mai exact, accentul puternic pe care planul îl pune pe educația favorabilă incluziunii, pe guvernanța publică și pe investițiile în tranziția verde și digitală menite să stimuleze productivitatea, precum și contribuția preconizată în reducerea disparităților regionale pot fi considerate un răspuns cuprinzător și adecvat la provocările cu care se confruntă Slovacia. Provocarea pe care o reprezintă accelerarea tranziției verzi și digitale este abordată cu hotărâre și printr-o gamă largă de măsuri. Provocările persistente din domeniul educației, al îngrijirii copiilor, al asistenței medicale și al cercetării și inovării (C-I) sunt, de asemenea, abordate prin măsuri cuprinzătoare menite să remedieze cele mai grave deficiențe, cum ar fi calitatea scăzută și gradul redus de incluziune al educației, coordonarea fragmentată a politicilor în materie de C-I, cooperarea insuficientă dintre sectorul public și cel privat și rezultatele slabe în materie de C-I. Măsurile suplimentare propuse în plan care au scopul de a aduce îmbunătățiri în sistemul de justiție, achizițiile publice și combaterea spălării banilor au potențialul de a aborda multe dintre provocările de bază, dacă sunt adoptate și puse în aplicare în conformitate cu cerințele legislației UE privind garanțiile adecvate și independența sistemului judiciar și cu implicarea corespunzătoare a părților interesate. În fine, se preconizează că mai multe reforme vor îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, planul prevede, așadar, reforme și investiții ambițioase, în special în domeniul asistenței medicale, al tranziției verzi și digitale și al administrației publice, care, în plus, sunt orientate către îmbunătățirea în continuare a convergenței în zona euro și stimularea creșterii economice.

               (22)Se estimează că punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență al Slovaciei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Slovacia reprezintă 45 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 21 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Slovacia să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, contribuind în același timp la consolidarea rezilienței. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

               (23)Slovacia a prezentat acordul de parteneriat la 8 aprilie 2022, dar nu a prezentat încă celelalte documente de programare ale politicii de coeziune
                  17
               . În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Slovacia trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor, pentru a sprijini tranziția verde și digitală, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată. În particular, disparitățile regionale în ceea ce privește competitivitatea și indicatorii sociali ar trebui să fie abordate prin corelarea diferitelor fonduri disponibile.

               (24)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop au fost identificate, în dialog cu statele membre, cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (25)Din 2015 s-au făcut puține progrese în ceea ce privește reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră. Economia slovacă are o intensitate energetică ridicată, în parte din cauza dependenței extinse a sectorului industrial de importurile de combustibili fosili. Conform datelor din 2020, Slovacia depinde în mare măsură de Rusia în ceea ce privește gazele naturale (85 %, comparativ cu media UE de 44 %) și țițeiul (100 %, față de media UE de 26 %). Cu toate acestea, dependența de Rusia în ceea ce privește cărbunele superior este mai mică decât media UE (35 %, față de 54 %)
                  18
               . Ponderea gazelor naturale în mixul energetic este ușor mai mare decât media UE (24,9 %, comparativ cu 24,4 % în cazul UE), ca și a combustibililor fosili solizi (14 %, comparativ cu 10,8 % în cazul UE), în timp ce ponderea petrolului este mai mică (21,9 %, comparativ cu 32,7 % în cazul UE). Ponderea energiei nucleare în mixul energetic a fost de 24,6 % în 2020 (comparativ cu 13,1 % în UE). Trecerea mai rapidă la surse regenerabile de energie ar contribui la reducerea dependenței Slovaciei de importurile de combustibili fosili din Rusia și ar reduce riscul de sărăcie energetică în contextul creșterii prețurilor la energie. În 2022 sunt planificate noi reforme în domeniul organizării pieței și al sprijinului pentru energia din surse regenerabile, ca parte a planului de redresare și reziliență. Utilizarea surselor regenerabile de energie poate fi accelerată și mai mult prin creșterea pragurilor pentru derogările privind autorizațiile de construcție pentru sursele regenerabile de energie la scară mică, prin simplificarea procedurilor administrative și de autorizare în cadrul unui ghișeu unic, prin reducerea taxelor de conectare la rețea și prin îmbunătățirea accesului la capacitatea disponibilă a rețelei. Slovacia a încheiat moratoriul privind conectarea noilor surse regenerabile de energie la rețea în aprilie 2021. Cu toate acestea, nu a fost încă pus în aplicare un mecanism prospectiv, care să ofere informații transparente și fiabile cu privire la capacitatea de conectare la rețea a noilor surse regenerabile de energie intermitente. Pentru a ține seama de volumul tot mai mare de energie electrică din surse regenerabile, Slovacia ar trebui să modernizeze rețelele de transport și distribuție, să creeze noi instalații de stocare a energiei și să finalizeze cadrul de reglementare pentru hidrogenul produs din surse regenerabile de energie. Investițiile suplimentare în energia geotermală, în stațiile de biometan durabil și în soluțiile bazate pe hidrogen produs din surse regenerabile, care respectă criteriile de durabilitate relevante, ar contribui la rezolvarea problemei consumului intern ridicat de gaze naturale. Este loc de mai bine în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice a sistemelor de termoficare centralizate și introducerea rapidă a surselor regenerabile de căldură care să înlocuiască gazele naturale. Efortul de decarbonizare poate fi, de asemenea, îmbunătățit la nivel regional prin înființarea de centre regionale de energie durabilă.

               (26)Vor fi necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește eficiența energetică. În particular, este necesar să se pună accentul pe renovările aprofundate și verzi, să se reducă consumul de căldură și să se sporească investițiile în surse regenerabile de căldură, inclusiv în pompe de căldură. Slovacia ar putea accelera și mai mult renovarea clădirilor prin atragerea mai multor investiții private, inclusiv pentru clădirile publice, prin furnizarea de asistență tehnică, prin îmbunătățirea capacităților de punere în aplicare și printr-o abordare de tip „ghișeu unic” și investiții în competențe verzi. În plus, nivelurile ridicate de neconcordanță între cererea și oferta de competențe în economie fac necesară consolidarea politicilor privind educația adulților, inclusiv în ceea ce privește tranziția verde. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a aborda sărăcia energetică și pentru a reforma investițiile în locuințele sociale. De asemenea, ar trebui instituite mai multe măsuri de reglementare și administrative pentru a accelera procesul de acordare a autorizațiilor de construcție, pentru a simplifica normele de punere în aplicare, pentru a adapta sistemele de renovare și pentru a îmbunătăți coordonarea dintre diferitele autorități publice și programe de finanțare. Măsuri și stimulente suplimentare ar putea aborda aspectele legate de intensitatea energetică ridicată a industriei, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii. Printre aceste măsuri și stimulente se numără schemele de investiții care vizează îmbunătățirea eficienței energetice pe baza auditurilor energetice. Schemele de sprijin ar trebui să fie complementare (de exemplu, cu schema de decarbonizare) și să fie sprijinite prin finanțare și instrumente financiare private. Va fi necesar să se stabilească obiective mai ambițioase în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a surselor regenerabile de energie și a eficienței energetice, pentru ca Slovacia să fie în conformitate cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

               (27)Deși în mai multe sectoare accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative, Slovacia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Slovacia poate recurge la Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (28)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării Comisiei, iar avizul său
                  19
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (29)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Slovaciei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1 și 2 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să se asigure că creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național este în concordanță cu o orientare politică globală neutră, ținând seama de continuarea sprijinului temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor cele mai vulnerabile ca reacție la creșterile prețurilor la energie și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente în funcție de evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea MRR, a RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmărească o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Mixul fiscal să fie mai eficient și să sprijine mai bine creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, inclusiv prin valorificarea potențialului taxelor de mediu și al impozitelor pe proprietate. Să consolideze în continuare conformarea fiscală, inclusiv prin digitalizarea în continuare a administrației fiscale.

               2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele care au fost prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să prezinte documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, astfel încât să finalizeze negocierile cu Comisia și, ulterior, să înceapă punerea în aplicare a prevederilor acestor documente.

               3.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili și să diversifice importurile de combustibili fosili. Să accelereze introducerea de surse regenerabile de energie prin facilitarea în și mai mare măsură a accesului la rețea, prin măsuri de simplificare a procedurilor de acordare a autorizațiilor și a procedurilor administrative și prin modernizarea rețelei de energie electrică. Să reducă dependența de gazele naturale pentru încălzire și industrie. Să adapteze politicile de renovare pentru a accelera și a stimula renovările temeinice ale clădirilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, JO L 306, 23.11.2011.

                     (4)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare, JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

                     (5)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu, „Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles”, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia din prezenta recomandare sunt estimări ale Comisiei care au la bază ipotezele subiacente previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor din cadrul planului de redresare și reziliență care pot stimula creșterea potențială.

                     (8)

                        Nefinanțate prin granturi din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu, „Orientări de politică bugetară pentru 2023”, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        SWD(2022) 627 final.

                     (11)

                        Se preconizează că numărul total al persoanelor strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestor persoane este estimată pe baza dimensiunii diasporei existente, a populației relative a statului membru gazdă și a distribuției efective a persoanelor strămutate din Ucraina în întreaga UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările au la bază modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, ținându-se seama atât de transferurile de numerar, cât și de prestațiile în natură, ca de exemplu educația și asistența medicală, de care pot beneficia aceste persoane.

                     (12)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 121.

                     (13)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (14)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

                     (15)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (16)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (17)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize, JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (18)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor din Rusia în totalul importurilor de gaze naturale, țiței și cărbune superior. Pentru media UE-27, importurile totale se referă la importurile din afara UE-27. În cazul Slovaciei, totalul importurilor include tranzacțiile intra-UE. Țițeiul nu include produsele petroliere rafinate.

                     (19)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.