               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 508 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               Având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Greciei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Greciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               . Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Greciei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în plan sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, este necesar ca politicile bugetare ale statelor membre să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (8)În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Activarea supravegherii mai stricte pentru Grecia
                  10
                confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să adopte în continuare măsuri pentru a aborda potențialele surse de dezechilibre macroeconomice, implementând în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică robustă și durabilă. Grecia și-a luat angajamentul în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 să continue toate reformele-cheie adoptate în cadrul programului până la finalizarea integrală a acestora. De asemenea, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsuri specifice legate de politicile bugetare și bugetar-structurale, asistența socială, stabilitatea financiară, piața forței de muncă și piața produselor, privatizare, funcționarea sistemului de justiție, administrația publică și lupta anticorupție. Aceste reforme structurale sunt din ce în ce mai importante pentru eforturile Greciei de a-și relansa economia. Punerea în aplicare și finalizarea cu succes a acestor reforme ar trebui să contribuie în mod semnificativ la sprijinirea creșterii economice a Greciei pe termen mediu și lung. Grecia face obiectul unei raportări trimestriale cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul supravegherii mai stricte. Un raport favorabil poate, pe o bază semestrială, să deschidă calea pentru aplicarea unor măsuri de reducere a datoriei în valoare de 0,7 % din PIB pe an. Activarea primelor patru tranșe de măsuri care vizează datoria și sunt condiționate de politici în valoare totală de 3 252 milioane EUR a fost convenită de Eurogrup în aprilie 2019, decembrie 2019, iunie 2020 și, respectiv, noiembrie 2020. Cel de al zecelea raport privind supravegherea mai strictă, care evaluează progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor sale, a fost publicat la 2 iunie 2021.

               (9)La 29 aprilie 2021, Grecia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (10)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Greciei a fost de 9,7 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 205,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de 11,3 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 5,9 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Grecia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), cu excepția cazului în care garanțiile sunt executate și până în momentul executării acestora, estimat la 2,2 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Greciei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (11)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare ale Programului de stabilitate este prudent în 2021 și estimează că creșterea PIB-ului real va fi cu aproximativ 0,5 puncte procentuale mai mică decât cea estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Această diferență provine din diferitele ipoteze cu privire la evoluția pandemiei, la absorbția de fonduri în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și la ritmul de redresare a sectorului turismului. Proiecțiile macroeconomice din programul de stabilitate pentru 2022 sunt strâns aliniate cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

               (12)În Programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 9,7 % din PIB în 2020 la 9,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 204,8 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că scăderea soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de 11,7 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 6,4 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Proiecțiile deficitului public sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. În ceea ce privește ponderea datoriei, proiecțiile prezentate în programul de stabilitate se situează sub previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că ponderea datoriei va ajunge la 208,8 % din PIB. Diferența reflectă diferite ipoteze cu privire la încasările din privatizare, acumularea netă de active financiare și ajustările dintre contabilitatea de casă și contabilitatea de angajamente.

               (13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Grecia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor deosebit de afectate. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Grecia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 și anunțate pentru 2022 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (14)Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,9 % din PIB în 2021, 1,7 % din PIB în 2022, 1,6 % din PIB în 2023, 1,6 % din PIB în 2024, 1,5 % din PIB în 2025 și 1,5 % din PIB în 2026. De asemenea, programul presupune împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 1,4 % din PIB în 2021, 1,4 % din PIB în 2022, 1,1 % din PIB în 2024, 1,1 % din PIB în 2025 și 0,5 % în 2026. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ aceste granturi în proiecțiile bugetare, în timp ce, pentru împrumuturi, acestea prevăd o valoare mai mică în 2022 bazată pe o plată anuală uniformă după 2021.

               (15)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor fi diminuat. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  11
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (16)În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Greciei va scădea la 2,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a redresării economice așteptate și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 189,5 % din PIB în 2022. Proiecțiile deficitului public sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. În ceea ce privește ponderea datoriei, proiecțiile prezentate în programul de stabilitate se situează sub previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența se explică prin diferite ipoteze privind soldul de numerar, încasările din privatizare și acumularea netă de active financiare.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 2,4 % din PIB
                  12
               . Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va genera o creștere de 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,9 puncte procentuale din PIB
                  13
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB.

               (17)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (18)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va ajunge la 0,4 % din PIB în 2023 și se va transforma într-un excedent de 0,6 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și 2024
                  14
               . Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră
                  15
               . Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 1¼ %
                  16
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Greciei.

               (19)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 176,7 % din PIB în 2023 la 166,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei Greciei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Grecia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  17
               . Cel de-al 10-lea raport privind supravegherea mai strictă evidențiază și alți factori relevanți în contextul unei evaluări generale a sustenabilității datoriei, și anume faptul că structura și profilul de scadență al datoriei publice atenuează vulnerabilitățile datoriei, în timp ce datoriile contingente reprezintă un risc suplimentar.

               (20)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Grecia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA GRECIA:

               1.Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei referitoare la strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Greciei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 46.

                     (6)

                        În așteptarea adoptării finale de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf.

                     (7)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei din 11 iulie 2018 cu privire la activarea unei supravegheri mai stricte pentru Grecia, JO L 211, 22.8.2018, p. 1, și Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/271 a Comisiei din 17 februarie 2021 privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia, JO L 61, 22.2.2021.

                     (11)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (12)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (13)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,9 puncte procentuale din PIB.

                     (14)

                        Cifra este estimată la 0,6 % din PIB.

                     (15)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (16)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (17)

                        A se vedea documentul intitulat „Commission Staff Working Document – Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 501 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Belgiei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a aborda în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               . Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Belgiei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiect sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, este necesar ca politicile bugetare ale statelor membre să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.
                  9
               .

               (8)La 30 aprilie 2021, Belgia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (9)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Belgiei a fost de 9,4 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 114,1 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 7,5 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 4,5 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Belgia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 11,8 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Belgiei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (10)Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,1 % și 3,5 % în 2021 și, respectiv, 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 preconizează o creștere reală ușor mai ridicată în 2021 și 2022, de 4,5 % și, respectiv, 3,7 %, determinată de volumul mai mare al investițiilor.

               (11)În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 9,4 % din PIB în 2020 la 7,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 116,4 % din PIB în 2021, de la 114,1 % în 2020. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 6,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,7 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

               (12)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Belgia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Belgia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (13)Programul de stabilitate pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Între timp, previziunile Comisiei presupun investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,2 % din PIB în 2021 și 0,3 % din PIB în 2022, urmând aceeași ipoteză ca cea utilizată de Biroul federal de planificare din Belgia în evaluarea sa macroeconomică a Mecanismului de redresare și reziliență.

               (14)Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica fiscală să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor fi diminuat. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile temporare de urgență au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (15)În programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Belgiei va scădea la 4,5 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii majorității măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021 și a creșterii veniturilor publice rezultate în urma îmbunătățirii situației macroeconomice. Se estimează că ponderea datoriei publice se va stabiliza la 116 % din PIB în 2022. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 0,4 % din PIB
                  11
               . Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește, cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

               (16)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (17)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 4 % în 2023 la 3,7 % din PIB în 2024. Nu se așteaptă ca deficitul public să revină la nivelul de sub 3 % din PIB pe durata programului. Programul nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 2¾ %
                  13
               . Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Belgiei.

               (18)Se estimează că ponderea datoriei publice va crește de la 116,7 % din PIB în 2023 la 117,4 % din PIB în 2024, în totalitate ca urmare a ajustărilor stoc-flux. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, care se preconizează că va scădea doar treptat în timp, se consideră că Belgia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  14
               .

               (19)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Belgia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA BELGIA:

               1.Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei referitoare la strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 1.

                     (6)

                        În așteptarea adoptării finale de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf.

                     (7)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (13)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (14)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii de negocieri privind încheierea unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a protocolului aferent între Uniunea Europeană și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.
                     CONTEXTUL RECOMANDĂRII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Comisia propune negocierea cu Groenlanda a unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS), precum și a unui nou protocol care să răspundă necesităților flotei Uniunii și care să respecte atât dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1380/2013
                  1
                privind politica comună în domeniul pescuitului (PCP), cât și concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Actualul acord de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Groenlanda (APP)
                     2
                   a fost semnat la 28 iunie 2007
                     3
                  . Se propune negocierea unui nou APPS pentru a integra anumite dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013
                     4
                   pe care APP-ul nu le acoperă.

                  Actualul protocol la APP, cu o durată de 5 ani
                     5
                  , a intrat în aplicare la 1 ianuarie 2016
                     6
                   și va expira la 31 decembrie 2020. Acesta stabilește posibilitățile de pescuit pentru flota Uniunii și contribuția financiară corespunzătoare care urmează să fie plătită de Uniune și de armatorii din UE.

               Actualul protocol permite flotei UE să pescuiască cod, sebastă pelagică și sebastă demersală, halibut negru, crevete, grenadier și capelin în apele groenlandeze, până la un nivel indicativ de posibilități anuale de pescuit de 42 726 de tone. La activitățile de pescuit participă nave din opt state membre (Danemarca, Estonia, Franța, Germania, Letonia, Lituania, Suedia și Regatul Unit). De asemenea, UE transferă o parte din cota convenită Norvegiei și Insulelor Feroe, în schimbul accesului navelor UE la apele lor. Pe lângă taxele plătite Groenlandei de flota Uniunii, UE plătește o compensație anuală de 13 168 978 EUR (calculată pe baza prețurilor de referință pentru fiecare specie), inclusiv o rezervă financiară de 1 700 000 EUR pentru eventuale cantități suplimentare. Bugetul UE prevede, de asemenea, o sumă de 2 931 999 EUR pentru a sprijini politica sectorială în domeniul pescuitului a Groenlandei.

                  Este vorba despre un acord privind speciile mixte. Atribuirea de cote statelor membre face obiectul dispozițiilor privind captura totală admisibilă și al dispozițiilor regulamentului privind cotele
                     7
                  . APPS-urile contribuie la promovarea obiectivelor PCP la nivel internațional, garantând că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde ca cele aplicabile în temeiul legislației Uniunii. În plus, ele stimulează cooperarea științifică între UE și partenerii săi, promovează transparența și sustenabilitatea în vederea unei mai bune gestionări a resurselor piscicole și încurajează guvernanța prin sprijinirea monitorizării, a controlului și a supravegherii activităților flotelor naționale și străine, furnizând finanțare pentru lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. De asemenea, APPS-urile contribuie la dezvoltarea durabilă a industriei de pescuit locale și la promovarea creșterii economice și a muncii decente legate de activitatea maritimă. Ele consolidează poziția UE în cadrul organizațiilor internaționale și regionale de pescuit (în special în cazul Groenlandei, al Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime și al Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest)
                     8
                  .

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Negocierea unui nou acord și a unui nou protocol cu Groenlanda este în concordanță cu acțiunea externă a UE în ceea ce privește țările și teritoriile de peste mări (TTPM), în special cu obiectivele sale referitoare la respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului.

               2.
                     ELEMENTELE JURIDICE ALE RECOMANDĂRII

               •Temei juridic

                  Temeiul juridic al deciziei este articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care stabilește procedura de negociere și de încheiere a acordurilor internaționale.

               •Subsidiaritate (în cazul competențelor neexclusive)

                  Nu se aplică - competență exclusivă.

               •Proporționalitate

                  Decizia este proporțională cu obiectivul.

               •Alegerea instrumentului

                  Instrumentul este prevăzut la articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  În 2019, Comisia a efectuat o evaluare ex post a actualului APP și a protocolului în vigoare cu Groenlanda, precum și o evaluare ex ante a eventualei reînnoiri a acestora. Concluziile sunt prezentate într-un document de lucru separat al serviciilor Comisiei.

                  Evaluarea a concluzionat că sectorul pescuitului din UE are un interes evident de a desfășura activități de pescuit în Groenlanda și că reînnoirea acordului și a protocolului ar contribui la o mai bună guvernanță a activităților de pescuit în regiune.

                  Pentru UE, este important să mențină un instrument care să permită o cooperare sectorială aprofundată cu un actor important în ceea ce privește guvernanța oceanelor la nivel subregional, dată fiind întinderea zonei de pescuit aflate sub jurisdicția sa. Acest lucru va permite UE să își consolideze rolul în ceea ce privește pescuitul nordic, datorită, de asemenea, schimburilor de cote cu Norvegia și cu Insulele Feroe.

                  Pentru navele UE, acest lucru înseamnă menținerea accesului la o zonă de pescuit importantă pentru derularea strategiilor de recoltare într-un cadru juridic internațional multianual.

                  În ceea ce privește autoritățile groenlandeze, scopul este de a menține relațiile cu UE pentru a consolida guvernanța oceanelor și pentru a beneficia de un sprijin sectorial dedicat care prevede un sprijin financiar multianual pentru gestionarea pescuitului.

               •Consultări cu părțile interesate

                  Ca parte a evaluării, Comisia a consultat statele membre, reprezentanții industriei, organizațiile internaționale ale societății civile și administrația pescuitului din Groenlanda, precum și societatea civilă.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

                  Directivele de negociere propuse (prezentate în anexa la decizie) invită Comisia să negocieze includerea, în noul APPS, a unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               4.
                     IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Noul protocol prevede plata unei contribuții financiare Groenlandei. Alocările bugetare relevante, sub formă de credite de angajament și de credite de plată, vor fi incluse în fiecare an la linia bugetară dedicată „acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil” (11 03 01) și vor fi compatibile cu programarea financiară din cadrul financiar multianual corespunzător (CFM). Cuantumurile anuale ale angajamentelor și ale plăților sunt stabilite în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv linia de rezervă pentru protocoalele care nu intraseră încă în vigoare la începutul anului
                  9
               .

               5.
                     ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

                  Se așteaptă ca negocierile să fie deschise în al patrulea trimestru al anului 2019.

               •Explicație detaliată cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

                  Comisia recomandă ca:

                  Consiliul să o autorizeze să deschidă și să poarte negocieri în vederea încheierii unui nou APPS și a unui nou protocol cu Groenlanda;

                  negocierile să se desfășoare în consultare cu comitetul special, în conformitate cu TFUE; precum și

                  Consiliul să aprobe directivele de negociere anexate prezentei recomandări.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii de negocieri privind încheierea unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a protocolului aferent între Uniunea Europeană și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               La 28 iunie 2007, a fost semnat un acord de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte (APP), precum și un protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în APP
                  10
               .  La 1 ianuarie 2016, după încheierea perioadei de valabilitate a respectivului protocol, a fost semnat și a intrat în vigoare un nou protocol
                  11
               . Acesta expiră la 31 decembrie 2020.

               APP nu acoperă anumite dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  12
               .   Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară aplicabile începând cu 1 ianuarie 2021 ar trebui, de asemenea, să fie stabilite după expirarea iminentă a actualului protocol. Prin urmare, Comisia propune negocierea unui nou acord și a unui nou protocol care să răspundă nevoilor flotei Uniunii și care să fie, de asemenea, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

               În consecință, ar trebui deschise negocieri în vederea încheierii unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a unui nou protocol cu Guvernul Danemarcei și cu Guvernul local al Groenlandei.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Prin urmare, Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, un nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și un nou protocol cu Guvernul Danemarcei și cu Guvernul local al Groenlandei.

               Articolul 2

               Negocierile se poartă în consultare cu Grupul de lucru al Consiliului pentru politica externă privind pescuitul și pe baza directivelor de negociere prevăzute în anexa la prezenta decizie.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

                     (2)

                        JO L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/ro/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en

                     (4)

                        Partea VI titlul II din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

                     (5)

                        JO L 305, 21.11.2015, p. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/ro/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (7)

                        Regulamentul (UE) 2019/124 al Consiliului din 30 ianuarie 2019 de stabilire, pentru anul 2019, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia (JO L 29, 31.1.2019, p. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Capitolul 40 (linia de rezervă 40 02 41), în conformitate cu acordul interinstituțional privind CFM (2013/C 373/01).

                     (10)

                        JO L 172, 30.6.2007.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en.

                     (12)

                        Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandare
            de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene privind încheierea unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a protocolului aferent între Uniunea Europeană și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               ANEXĂ

               Directive de negociere a unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a protocolului aferent între Uniunea Europeană și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei

               (1)Obiectivul negocierilor este încheierea unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS) și a unui protocol între UE și Groenlanda, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               (2)APPS ar trebui să stabilească cadrul, principiile generale și obiectivele care vor sta la baza noului parteneriat cu Groenlanda. Prin urmare, el ar trebui să conțină o clauză de abrogare a acordului de parteneriat în domeniul pescuitului în vigoare între părți.

               (3)Noul parteneriat ar trebui să promoveze pescuitul sustenabil și responsabil, asigurând în același timp beneficii reciproce pentru UE și Groenlanda.  În special, în cursul negocierilor, Comisia ar trebui să urmărească îndeplinirea obiectivelor prezentate în detaliu mai jos:

               ·asigurarea accesului la zona de pescuit a Groenlandei și a autorizațiilor necesare pentru ca flota de pescuit a UE să pescuiască în zona respectivă;

               ·asigurarea durabilității ecologice a activităților de pescuit și promovarea guvernanței oceanelor la nivel internațional, ținând seama totodată de cele mai bune avize științifice disponibile și de planurile de gestionare relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP). Activitățile de pescuit ar trebui să vizeze doar resursele disponibile, ținându-se cont de capacitatea de pescuit a flotei locale și acordându-se o atenție specială puternicului caracter migrator al unora dintre stocurile în cauză;

               ·obținerea unei cote adecvate din resursele piscicole excedentare, care să corespundă pe deplin intereselor flotei UE, în cazul în care aceste resurse sunt, de asemenea, de interes pentru flotele țărilor terțe;

               ·aplicarea acelorași condiții tehnice pentru toate flotele țărilor terțe, ținând seama de transferul posibil către alte țări nordice a unei părți din cotele convenite la nivelul UE;

               ·asigurarea faptului că contribuția financiară a UE la accesul la pescuit se bazează pe activitatea istorică și viitoare preconizată a flotei UE în regiune, în lumina evaluărilor științifice optime și actualizate;

               ·stabilirea unui dialog în vederea punerii în aplicare de către Groenlanda a unei politici responsabile în domeniul pescuitului, corespunzătoare obiectivelor sale de dezvoltare, în special în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului, combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, controlul, monitorizarea și supravegherea activităților de pescuit și furnizarea de avize științifice;

               ·includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               ·asigurarea faptului că protocolul va contribui la promovarea creșterii economice și a muncii decente legate de activitatea maritimă, ținând seama de convențiile relevante ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM).

               (4)Protocolul ar trebui să prevadă îndeosebi:

               ·posibilitățile de pescuit, pe categorii, care urmează să fie acordate flotei UE,

               ·compensația financiară stabilită pentru Groenlanda și condițiile de plată relevante, precum și

               ·suma care urmează să fie plătită ca parte a sprijinului sectorial și mecanismele de punere în aplicare a acestuia.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 4.3.2020
            COM(2020) 91 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România
            {SWD(2020) 53 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)În data de [17 martie] 2020, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, că în România există un deficit excesiv.

               (4)În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului
                  1
               , Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să pună capăt situației de deficit excesiv într-un termen dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni în care statul membru vizat să ia măsuri eficace în vederea corectării deficitului excesiv. De asemenea, într-o recomandare privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să solicite îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care corespund, pe baza previziunilor ce stau la baza recomandării, unei ameliorări anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, însă fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință.

               (5)În conformitate cu previziunile de iarnă ale Comisiei din 2020, completate cu estimările variabilelor bugetare până în 2022, se estimează o creștere a PIB-ului real de 3,9 % în 2019. Pe baza ipotezei menținerii politicilor actuale, Comisia estimează că creșterea PIB-ului real va scădea ușor, dar va rămâne robustă, aceasta atingând 3,8 % în 2020 și 3,5 % în 2021 și în 2022. Pe de o parte, stimulul bugetar semnificativ pe care îl implică politicile actuale ar continua să dea un impuls consumului privat. Pe de altă parte, o creștere continuă a deficitului bugetar ar eroda încrederea consumatorilor și a investitorilor în sustenabilitatea traiectoriei de creștere a economiei. În consecință, se preconizează că investițiile vor scădea, întrucât investitorii privați țin seama de creșterea dezechilibrelor macroeconomice. Se preconizează că contribuția exporturilor nete va rămâne negativă pe perioada analizată în previziuni, deoarece exporturile continuă să fie afectate de cererea externă scăzută, în timp ce importurile sunt susținute de consumul privat. La rândul său, acest lucru ar deteriora și mai mult deficitul de cont curent deja ridicat.

               (6)La 10 decembrie 2019, guvernul a adoptat și i-a transmis Parlamentului Strategia fiscal-bugetară pentru perioada 2020-2022 (strategia fiscal-bugetară), cu o țintă revizuită de deficit public de 3,8 % din PIB în 2019, care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB. Această revizuire în sus a deficitului planificat inițial de 2,8 % din PIB în 2019 s-a bazat pe datele privind execuția bugetară aferente perioadei scurse de la începutul exercițiului până la momentul respectiv. Strategia fiscal-bugetară a fost promulgată ca lege la 18 decembrie 2019.

               (7)Previziunile de iarnă ale Comisiei din 2020, completate cu variabile bugetare până în 2022, estimează că deficitul public va rămâne peste valoarea de referință de 3 % din PIB pe întreaga perioadă care face obiectul previziunilor. Comisia estimează un deficit public de 4,0 % din PIB în 2019, de 4,9 % în 2020, de 6,9 % în 2021 și de 7,7 % în 2022, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se preconizează că deficitul structural va crește cu 1,0 % din PIB în 2019, cu încă 1,9 % din PIB în 2021 și cu încă 0,8 % în 2022. Creșterea deficitului estimată de Comisie este determinată în principal de creșteri semnificative ale pensiilor, adoptate în vara anului 2019. Cheltuielile mai mari cu pensiile ar contribui cu 0,9 puncte procentuale din PIB la creșterea deficitului în 2020, cu 1,7 puncte procentuale din PIB în 2021 și cu 1,1 puncte procentuale din PIB în 2022. Se estimează că dublarea alocației pentru copii, prevăzută să intre în vigoare începând cu luna august 2020, are un cost bugetar anualizat de 0,6 % din PIB. În strategia fiscal-bugetară, guvernul estimează un deficit public de 3,6 % din PIB în 2020, de 3,4 % în 2021 și de 2,8 % în 2022. Pe baza estimărilor guvernului, acest lucru ar conduce la o ajustare structurală de 0,3 % în 2020, de 0,2 % în 2021 și de 0,6 % în 2022. Ajustarea din cadrul strategiei fiscal-bugetare este, în principal, bazată pe cheltuieli. În special, se estimează că cheltuielile cu remunerarea angajaților, cu bunurile și serviciile și cheltuielile de capital pentru care nu există cofinanțare din partea UE vor scădea ca procentaj din PIB. Estimarea de către strategia fiscal-bugetară a unui nivel mai redus al deficitului, în comparație cu previziunile Comisiei, provine din existența în strategia fiscal-bugetară a unor previziuni macroeconomice subiacente mai optimiste și din faptul că strategia fiscal-bugetară nu ia în considerare impactul bugetar al unor măsuri adoptate, în timp ce moderarea planificată a cheltuielilor curente nu este susținută pe deplin de măsuri adoptate sau anunțate în mod credibil; prin urmare, previziunile Comisiei nu au putut să țină cont pe deplin de ea.

               (8)În 2018 datoria publică a României s-a ridicat la 34,7 % din PIB. Conform previziunilor Comisiei, se estimează că datoria publică va crește la 46,6 % din PIB în 2022, rămânând astfel sub valoarea de referință din tratat.

               (9)Potrivit articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, corectarea deficitului excesiv trebuie să se încheie în anul următor identificării acestuia (în cazul de față cel mai târziu în 2021), cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale. Traiectoria de ajustare trebuie stabilită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ținând seama de poziția economică și bugetară a statului membru.

               (10)În situația actuală, în România există astfel de circumstanțe speciale. Corectarea deficitului excesiv până cel mai târziu în 2021 ar necesita o ajustare bugetară prea drastică și ar duce la o pierdere semnificativă de producție. O traiectorie de ajustare mai lungă, care necesită în continuare ajustări anuale substanțiale, ar avea un impact mai progresiv asupra creșterii economice și ține seama de faptul că exercițiul bugetar 2020 a început deja. Reformele structurale realizate în paralel cu consolidarea bugetară vor contribui la corectarea durabilă a deficitului excesiv. În acest context și ținând seama de situația economică și bugetară din România, este justificat ca termenul pentru corectarea deficitului excesiv să fie 2022 cel târziu.

               (11)O traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă în acest termen ar impune României să atingă o țintă de deficit public global de 3,6 % din PIB în 2020, de 3,4 % din PIB în 2021 și de 2,8 % din PIB în 2022, care, pe baza previziunilor Comisiei, corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  2
                de 8,2 % în 2020, de 5,5 % în 2021 și de 5,5 % în 2022. O astfel de rată de creștere a cheltuielilor nete va fi indicatorul principal utilizat pentru evaluarea efortului bugetar, în cazul în care este necesară o analiză atentă. Ajustarea anuală corespunzătoare a soldului structural este de 0,5 % din PIB în 2020, de 0,8 % din PIB în 2021 și de 0,8 % din PIB în 2022. Pe baza previziunilor actuale, aceste obiective permit în continuare creșteri anuale ale cheltuielilor nete în termeni reali. Atingerea obiectivelor va necesita, probabil, reexaminarea creșterilor semnificative legiferate ale pensiilor, precum și alte măsuri recente care determină deteriorarea puternică a deficitului în cadrul scenariului de referință.

               (12)Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să garanteze corectarea durabilă, vizând în același timp îmbunătățirea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere a economiei.

               (13)Din 2016, România a derogat în mod sistematic și repetat de la normele bugetare consacrate în cadrul bugetar național, făcându-le astfel în mare măsură ineficiente. Este extrem de important ca pe viitor România să asigure aplicarea deplină a cadrului bugetar național.

               (14)Pe termen mediu și lung, riscurile legate de soliditatea finanțelor publice par ridicate, acestea fiind determinate de deficitele bugetare ridicate și de costurile îmbătrânirii populației. Creșterile pensiilor, adoptate în vara anului 2019 și programate să intre în vigoare în perioada 2019-2021, joacă un rol important în cadrul acestor riscuri. Acest lucru confirmă nevoia urgentă de a restabili pe deplin sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice,

               ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               (1)România ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cel mai târziu în 2022.

               (2)România ar trebui să atingă o țintă de deficit public global de 3,6 % din PIB în 2020, de 3,4 % din PIB în 2021 și de 2,8 % din PIB în 2022, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 8,2 % în 2020, de 5,5 % în 2021 și de 5,5 % în 2022, care corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB în 2020, de 0,8 % din PIB în 2021 și de 0,8 % din PIB în 2022.

               (3)România ar trebui să precizeze și să pună în aplicare în mod riguros măsurile necesare pentru corectarea deficitului său excesiv până cel mai târziu în 2022. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure corectarea durabilă, într-o manieră favorabilă creșterii. România ar trebui să utilizeze orice venit excepțional în vederea reducerii deficitului.

               (4)Consiliul stabilește data de 15 septembrie 2020 ca termen-limită până la care România trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. Ulterior, autoritățile române ar trebui să raporteze cu privire la progresele înregistrate în implementarea acestor recomandări cel puțin o dată la șase luni, până la corectarea deficitului excesiv.

               În plus, autoritățile române ar trebui să se asigure de aplicarea integrală a cadrului bugetar național. Pentru a asigura succesul strategiei de consolidare bugetară, va fi important, de asemenea, ca aceasta să fie sprijinită de reforme structurale ample, conform recomandărilor Consiliului adresate României în contextul Semestrului european și în special conform celor legate de procedura privind dezechilibrele macroeconomice.

               Prezenta recomandare se adresează României.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

                     (2)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.