title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 28 ianuarie 2015 privind politicile de distribuire a dividendelor (BCE/2015/2)

text:
               13.2.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 51/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 28 ianuarie 2015
   privind politicile de distribuire a dividendelor
   (BCE/2015/2)
   (2015/C 51/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (6) și articolul 132,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 34,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 4 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (2),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 instituie Mecanismul unic de supraveghere (MUS) compus din Banca Centrală Europeană (BCE) și autoritățile naționale competente (ANC) din statele membre participante.

               (2)

               Instituțiile de credit trebuie să continue pregătirile pentru aplicarea completă și în timp util a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) într-un mediu macroeconomic și financiar provocator care exercită presiune asupra profitabilității instituțiilor de credit și, prin urmare, asupra capacității acestora de a-și construi bazele de capital. În plus, de vreme ce instituțiile de credit trebuie să finanțeze economia, o politică de distribuire conservatoare face parte din gestionarea adecvată a riscurilor și dintr-un sistem bancar solid.

               (3)

               În acest context, instituțiile de credit trebuie să pună în aplicare politici privind dividendele bazate pe raționamente prudente și conservatoare astfel încât, după distribuire, să satisfacă cerințele de capital aplicabile.

                           (i)

                           Instituțiile de credit sunt obligate să respecte permanent cerințele minime de capital aplicabile („cerințele pilonului 1”). Acestea includ o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază de 4,5 %, o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de 6 % și o rată a fondurilor proprii totale de 8 % astfel cum este prevăzut la articolul 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 împreună cu amortizoarele sistemice și anticiclice de capital prevăzute la articolul 128 alineatele (2) și (3) din Directiva 2013/36/UE și toate celelalte amortizoare care au fost stabilite (5) de autoritățile naționale competente și autoritățile naționale desemnate.

                           (ii)

                           În plus, instituțiile de credit sunt obligate să îndeplinească permanent cerințele de capital impuse ca urmare a deciziei aplicabile referitoare la procesul de supraveghere și evaluare pentru aplicarea articolului 16 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 și care depășesc cerințele pilonului 1 („cerințele pilonului 2”).

                           (iii)

                           Instituțiile de credit sunt de asemenea obligate să respecte cerințele care le sunt aplicabile cu privire la rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, rata fondurilor proprii de nivel 1 și rata fondurilor proprii totale la nivelul „fully loaded” până la finalul perioadei de introducere graduală aplicabile. Aceasta se referă la aplicarea deplină a ratelor sus-menționate după aplicarea dispozițiilor tranzitorii, precum și la aplicarea deplină a amortizoarelor sistemice și anticiclice de capital prevăzute la articolul 128 alineatele (2) și (3) din Directiva 2013/36/UE și toate celelalte amortizoare care au fost stabilite (6) de autoritățile naționale competente și autoritățile naționale desemnate. Dispozițiile tranzitorii sunt prevăzute în titlul XI din Directiva 2013/36/UE și în Partea zece a Regulamentului (UE) nr. 575/2013.

                     Aceste cerințe trebuie îndeplinite atât la nivel consolidat, cât și la nivel individual, cu excepția cazului în care au fost acordate derogări individuale de la aplicarea cerințelor prudențiale, astfel cum este prevăzut la articolele 7 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

      I.

   BCE recomandă ca, pentru plata în 2015 a dividendelor (7) pentru exercițiul financiar 2014:

         categoria 1
      : Instituțiile de credit care îndeplinesc cerințele de capital aplicabile prevăzute în considerentul 3 punctele (i) și (ii) și care, la 31 decembrie 2014, au atins deja nivelul „fully loaded” pentru ratele care le sunt aplicabile astfel cum este prevăzut în considerentul 3 punctul (iii) ar trebui să distribuie sub formă de dividende doar profitul lor net, într-o manieră conservatoare care să le permită continuarea îndeplinirii tuturor cerințelor, chiar și în cazul unor condiții economice și financiare deteriorate;

         categoria 2
      : Instituțiile de credit care la 31 decembrie 2014 îndeplinesc cerințele de capital aplicabile prevăzute în considerentul 3 punctele (i) și (ii), dar care la 31 decembrie 2014 nu au atins nivelul „fully loaded” pentru ratele care le sunt aplicabile astfel cum este prevăzut în considerentul 3 punctul (iii), ar trebui să distribuie sub formă de dividende doar profitul lor net, într-o manieră conservatoare care să le permită continuarea îndeplinirii tuturor cerințelor, chiar și în cazul unor condiții economice și financiare deteriorate. În plus, acestea ar trebui, în principiu, să plătească dividende doar în măsura în care este asigurat cel puțin un progres constant (8) către atingerea nivelului „fully loaded” pentru rate astfel cum este prevăzut în considerentul 3 punctul (iii);

         categoria 3
      : Instituțiile de credit (9) care, conform evaluării cuprinzătoare din 2014, au un deficit de capital care nu ar fi acoperit prin măsurile privind capitalul până la 31 decembrie 2014 sau instituțiile de credit care nu îndeplinesc cerințele prevăzute în considerentul 3 punctele (i) și (ii) în principiu nu ar trebui să distribuie dividende (10).

      II.

   Prezenta recomandare se adresează entităților supravegheate semnificative și grupurilor supravegheate semnificative astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 16 și 22 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
   Prezenta recomandare se adresează de asemenea autorităților naționale competente și autorităților naționale desemnate în ceea ce privește entitățile supravegheate mai puțin semnificative și grupurile supravegheate mai puțin semnificative. Se așteaptă ca autoritățile naționale competente și autoritățile naționale desemnate să aplice prezenta recomandare în ceea ce privește respectivele entități și grupuri, după caz.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 28 ianuarie 2015.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

      (2)  JO L 141, 14.5.2014, p. 1.

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

      (4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

      (5)  Aici sunt incluse de exemplu amortizoarele prevăzute la articolele 458, 459 și 500 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și orice alt amortizor stabilit deja de autoritățile naționale competente și autoritățile naționale desemnate dar care au o dată ulterioară de punere în aplicare, în măsura în care sunt aplicabile la data distribuirii dividendelor.

      (6)  A se vedea nota de subsol 5.

      (7)  Instituțiile de credit pot avea diferite forme juridice, de exemplu societăți cotate la bursă și alte societăți decât cele pe acțiuni, precum societățile mutuale, cooperativele sau instituțiile de economii. Termenul „dividend” astfel cum este folosit în prezenta recomandare se referă la orice tip de plată în numerar care face obiectul aprobării de către Adunarea generală.

      (8)  Practic, aceasta înseamnă că în cursul unei perioade de patru ani instituțiile de credit ar trebui în principiu să recupereze cel puțin 25 % pe an din diferența până la nivelul „fully loaded” al ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, ratei fondurilor proprii de nivel 1 și ratei fondurilor proprii totale, astfel cum este prevăzut în considerentul 3 punctul (iii).

      (9)  Inclusiv entitățile supravegheate mai puțin semnificative care au făcut obiectul evaluării cuprinzătoare.

      (10)  Instituțiile de credit care apreciază că au obligația legală de a plăti dividende care depășesc această valoare ar trebui să contacteze fără întârziere echipa comună de supraveghere (ECS) care le corespunde. Entitățile supravegheate mai puțin semnificative care apreciază că au obligația legală de a plăti dividende care depășesc această valoare ar trebui să contacteze fără întârziere autoritatea națională competentă corespunzătoare.


title: Recomandarea Comisiei din 7 iulie 2009 pentru un sistem sigur și eficace de transmitere a documentelor și a informațiilor privind dispozițiile Directivei 2006/117/Euratom a Consiliului

text:
               8.7.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 177/5

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 7 iulie 2009
   pentru un sistem sigur și eficace de transmitere a documentelor și a informațiilor privind dispozițiile Directivei 2006/117/Euratom a Consiliului
   (2009/527/Euratom)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 33 al doilea paragraf și articolul 124 a doua liniuță,
   având în vedere Directiva 2006/117/Euratom a Consiliului din 20 noiembrie 2006 privind supravegherea și controlul transferurilor de deșeuri radioactive și combustibil uzat (1), în special articolul 19 alineatul (1),
   după consultarea comitetului consultativ,
   întrucât:

               (1)

               Autoritățile competente ale statelor membre trebuie să coopereze pentru a asigura buna funcționare a procedurii de acord automat stabilite la articolul 9 alineatul (2) din Directiva 2006/117/Euratom.

               (2)

               Autoritățile competente ale statelor membre în cauză iau măsurile necesare pentru a se asigura că toate informațiile privind transferurile reglementate de respectiva directivă sunt tratate cu atenția cuvenită și protejate contra abuzului de orice fel.

               (3)

               La punerea în aplicare a Directivei 2006/117/Euratom, trebuie să se aplice măsuri generale de securitate în cazul tuturor informațiilor care sunt prelucrate de autoritățile competente ale statelor membre,

         RECOMANDĂ:

               1.

               Toate informațiile prelucrate de autoritățile competente conform Directivei 2006/117/Euratom primesc un nivel de protecție echivalent cu cel oferit de celelalte autorități competente implicate.

               2.

               Autoritățile competente aleg cel mai potrivit nivel de protecție pentru a asigura buna funcționare a procedurii de acord automat stabilite la articolul 9 alineatul (2) din Directiva 2006/117/Euratom.

               3.

               Nivelul potrivit de protecție este asigurat printr-o serie de măsuri conforme cu legislația și reglementările statelor membre, inclusiv obligația de discreție și confidențialitate, limitarea accesului la informații la personalul autorizat, cerințe privind protecția datelor personale și măsuri tehnice și de procedură generale pentru asigurarea securității informațiilor.

               4.

               Legăturile electronice dintre autoritățile competente ale diferitelor state membre prezintă un nivel de protecție echivalent cu nivelul de protecție stabilit de statele membre pe teritoriile acestora pentru transmiterea informațiilor și a documentelor similare.

               5.

               Autoritățile competente ale statelor membre convin asupra unui standard comun pentru aceste legături electronice.

               6.

               În cazul în care legislația și reglementările statelor membre prevăd o clasificare, toate informațiile prelucrate de autoritățile competente conform Directivei 2006/117/Euratom sunt clasificate la cel mai scăzut nivel de clasificare.

               7.

               Informațiilor care necesită măsuri suplimentare de securitate li se atribuie un nivel de clasificare mai înalt decât nivelul cel mai scăzut, indicat printr-un marcaj special, numai în cazul în care este strict necesar și numai pentru durata de timp necesară.

               8.

               În calitate de inițiatori, autoritățile competente care furnizează informații altor autorități competente implicate sunt responsabile cu alegerea nivelului potrivit de clasificare, ținând cont de:

                           (a)

                           propriile reglementări naționale de clasificare privind clasificarea informațiilor;

                           (b)

                           cerințele de flexibilitate și eficacitate operaționale necesare aplicării procedurii de acord automat;

                           (c)

                           natura excepțională a cerințelor de clasificare.

               9.

               În conformitate cu legislația și reglementările statelor membre, autoritățile competente utilizează marcajele de clasificare menționate în tabelul comparativ al clasificărilor naționale de securitate din anexa 2 la Decizia 2001/264/CE a Consiliului din 19 martie 2001 de adoptare a regulamentului de securitate al Consiliului (2) și, de asemenea, din anexa la Decizia 2005/94/CE, Euratom a Comisiei din 3 februarie 2005 de modificare a Deciziei 2001/844/CE, CECO, Euratom (3). Ghidul practic de clasificare din anexa 3 la Decizia 2001/264/CE a Consiliului și, de asemenea, din apendicele 2 la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (4) ar putea fi utilizat ca ghid pentru alegerea celui mai potrivit nivel de clasificare.

               10.

               În calitate de inițiator, autoritatea competentă care furnizează informații specifică perioada de aplicare a nivelului de clasificare ales, precum și orice posibile modificări ale nivelului de clasificare după respectiva perioadă.

               11.

               Autoritatea competentă inițiatoare poate oricând solicita în scris modificarea unui nivel de clasificare anterior, inclusiv o posibilă eliminare (declasificare), reducere (declasare) sau adăugare a unui astfel de nivel.

               12.

               Autoritățile competente care primesc informații sunt obligate să elimine, să modifice sau să adauge un nivel de clasificare în conformitate cu respectivele solicitări.

               13.

               În calitate de inițiator, autoritatea competentă care transmite informații solicită în scris, de îndată ce circumstanțele permit acest lucru, declasarea sau eliminarea (declasificarea) completă a nivelului de clasificare în cauză.

               14.

               În conformitate cu principiul necesității de a cunoaște, accesul la informații și deținerea acestora sunt restrânse, în cadrul autorităților competente desemnate, la acele persoane care, prin natura sarcinilor și a obligațiilor care le revin, trebuie să ia cunoștință de aceste informații sau să lucreze cu ele. În cazul în care acest lucru este impus de legislația și reglementările statelor membre, astfel de persoane fac obiectul unei autorizări de securitate în conformitate cu nivelul de clasificare corespunzător.

               15.

               Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 7 iulie 2009.

            Pentru Comisie

         Andris PIEBALGS

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 337, 5.12.2006, p. 21.

      (2)  JO L 101, 11.4.2001, p. 1.

      (3)  JO L 31, 4.2.2005, p. 66.

      (4)  JO L 317, 3.12.2001, p. 1.


				|

		52012DC0397

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Spania /* COM/2012/0397 final */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
cu scopul de a pune capăt situației
de deficit public excesiv în Spania
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 126
alineatul (7),
având în vedere recomandarea Comisiei
Europene,
întrucât:
(1)       În conformitate cu articolul
126 din TFUE, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.
(2)       Pactul de stabilitate și
creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca
mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor
și pentru o creștere susținută și durabilă, care
să contribuie la crearea de locuri de muncă.
(3)       La 27 aprilie 2009, Consiliul
a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de
instituire a Comunității Europene (TCE) că în Spania există
un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia
până cel târziu în 2012, în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE
și al articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7
iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii
de deficit excesiv.
(4)       La 2 decembrie 2009,
Consiliul a hotărât în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului că s-au luat măsuri
eficace și că după adoptarea recomandării respective au
survenit evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe
nefavorabile majore pentru finanțele publice. Ca urmare, Consiliul a decis
adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul
(7) din TFUE pentru corectarea deficitului excesiv până cel târziu în
2013. Pentru a reduce deficitul public global sub valoarea de
referință de 3 % din PIB până în 2013, s-a recomandat un
efort bugetar anual mediu de „peste 1,5 % din PIB” pe perioada 2010-2013.
Pentru calcularea efortului bugetar anual mediu, s-a luat ca punct de plecare
deficitul pe 2011 prognozat în previziunile serviciilor Comisiei din toamna
anului 2009. Efortul bugetar total necesar pentru atingerea
nivelului-țintă de 3 % al deficitului nominal până la
termenul limită a fost calculat apoi pe baza ipotezei unei scăderi
treptate a deviației PIB-ului până în 2015.
(5)       La 15 iunie 2010, Comisia a
ajuns la concluzia că Spania a luat măsuri eficace în
concordanță cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 pentru
a-și aduce deficitul public sub 3 % din valoarea de
referință a PIB-ului și a considerat că, prin urmare, nu
mai este necesară nicio altă etapă în cadrul procedurii de
deficit excesiv.
(6)       În conformitate cu articolul
3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul poate decide, la
recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul
articolului 126 alineatul (7) din TFUE dacă au fost luate măsuri
eficace și, după adoptarea recomandării respective, au survenit
evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile
majore pentru finanțele publice. Apariția unor evenimente economice
neprevăzute cu consecințe negative majore asupra bugetului trebuie
evaluată în raport cu previziunile economice care au stat la baza
recomandării Consiliului.
(7)       În conformitate cu articolul
126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr.
1467/97 al Consiliului, Consiliul trebuie să formuleze recomandări
pentru statul membru în cauză în vederea încetării situației de
deficit excesiv până la sfârșitul unei anumite perioade. Recomandarea
trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni pentru
luarea unor măsuri eficace de către statul membru vizat în vederea
corectării deficitului excesiv. De asemenea, într-o recomandare pentru
corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite realizarea
unor ținte bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la baza
recomandării, să fie în concordanță cu o ameliorare
anuală minimă a soldului structural, altfel spus soldul ajustat
ciclic, fără măsuri punctuale și alte măsuri
temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință.

(8)       După înregistrarea unei
scăderi semnificative în 2009, când PIB-ul real a scăzut cu
3,7 %, economia a continuat să scadă în 2010, deși cu numai
-0,1 %. Economia a revenit la creștere economică pozitivă în
2011 (0,7 %), sprijinită de dinamismul exporturilor spaniole, care au
fost favorizate de îmbunătățirea competitivității
economiei spaniole, și de reducerea importurilor, în concordanță
cu scăderea cererii interne. Cu toate acestea, conform celei mai recente
actualizări realizate de serviciile Comisiei în ceea ce privește
perspectivele economice din Spania pentru 2012-2013, care reprezintă o
actualizare a previziunilor de primăvară din 2012 cuprinzând
măsurile bugetare adoptate la sfârșitul lunii mai 2012 la nivel
regional și ultimele evoluții economice și bugetare, este
posibil ca Spania să intre din nou în recesiune și să
înregistreze creșteri economice anuale negative atât în 2012, cât și
în 2013. Atât în sectorul public, cât și în cel privat, reducerea
efectului de levier și rata considerabilă a șomajului reprezintă
factori negativi care afectează mult cererea internă. În plus,
deteriorarea mediului internațional face ca cererea externă să
nu poată compensa nivelul scăzut al cererii interne, ceea ce duce la
scăderea economiei spaniole.
(9)       Deficitul bugetar general a
ajuns la 9,3 % din PIB în 2010, în scădere de la 11,2 % în 2009.
Ameliorarea soldului bugetar a fost determinată atât de reduceri ale
cheltuielilor totale, cât și de o creștere a veniturilor totale, în
principal ca urmare a unor măsuri discreționare. În 2011, situația
deficitului era semnificativ mai gravă decât se preconizase, acesta
atingând 8,5 % din PIB față de obiectivul de 6 % din PIB.
La 17 mai 2012, Spania a informat Eurostat ca deficitul public general din
2011 poate fi revizuit în sens crescător cu aproximativ 0,4 % din
PIB, ca urmare a apariției de noi informații cu privire la unele
cheltuieli din regiunile autonome care nu fuseseră incluse în notificarea
procedurii de deficit excesiv din martie 2012. Aproximativ două treimi din
decalajul bugetar din 2011 s-au datorat nivelului regional, în timp ce
administrația centrală și asigurările sociale au
înregistrat derapaje mult mai mici. Decalajul bugetar s-a explicat în principal
prin venituri mai slabe decât cele preconizate, din cauza materializării
unui mediu economic mai puțin favorabil decât prevede programul de
stabilitate pentru 2011, și o pondere mai puțin importantă a
veniturilor fiscale în componența creșterii, în timp ce
depășirea cheltuielilor a fost limitată.
(10)     Conform versiunii actualizate
a previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, deficitul
public general este estimat la 6,3 % din PIB în 2012, față de un
deficit de 5,3 % din PIB preconizat în programul de stabilitate pentru
2012 și în proiectul legii bugetului pentru 2012. Acesta din urmă se
bazează pe măsuri vizând creșterea veniturilor, care includ în
principal creșteri ale impozitării directe, precum modificări
ale impozitului pe venit și ale impozitului pe profit, și o amnistie
fiscală. Unele dintre aceste măsuri au fost anunțate ca fiind
temporare, între acestea numărându-se creșterea impozitelor pe venit
(numai pentru 2012 și 2013), sau că vor avea un impact cu caracter
punctual, precum modificarea sistemului de plată eșalonată a
impozitelor pe profit în 2012 și amnistia fiscală. Programul și
proiectul de lege a bugetului prevăd că totalul cheltuielilor scade
în urma reducerilor drastice ale cheltuielilor cu investițiile și ale
cheltuielilor curente, inclusiv prin economii în domeniul
sănătății și în cel al educației la nivel
regional. Decalajul proiectat față de țintă pentru 2012 se
datorează în principal unei scăderi preconizate a veniturilor, în
special în domeniul asigurărilor sociale, și creșterii
cheltuielilor sociale, din cauza unei perspective macroeconomice mai slabe,
unei ponderi mai puțin importante a veniturilor fiscale în componența
creșterii și unei deteriorări mai pronunțate a pieței
forței de muncă. Această previziune bugetară este în
continuare supusă unor riscuri majore. O agravare suplimentară a
crizei economice și prezența unor riscuri de implementare la nivel
regional din cauza faptului că numeroase măsuri bugetare se vor
aplica numai pe o parte a anului ar putea duce la un decalaj și mai mare.
Reorientarea necesară a economiei spaniole de la bunuri necomercializabile
la bunuri comercializabile aflată în curs, implică de asemenea riscul
ca creșterea economică să presupună mai puține
venituri fiscale. Rezultatele bugetare foarte recente privind primele luni ale
anului 2012 indică în continuare o presiune în sensul scăderii
veniturilor și nevoia de a implementa fără întârziere
măsuri structurale suplimentare.
(11)     Conform versiunii actualizate
a previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, pe baza
unei situații de statu quo în domeniul politicilor și având în vedere
că se preconizează ca PIB-ul real să scadă cu 0,3 %
față de anul precedent, deficitul public este estimat la 6,1 %
din PIB în 2013, față de ținta inițială de 3 %
din PIB. Programul de stabilitate pentru 2012 estimează o creștere
considerabilă a veniturilor din impozite pe producție și
importuri, care nu sunt încă susținute de măsuri concrete,
preconizată să fie de asemenea parțial compensată de
reducerea impozitării forței de muncă. De asemenea, programul
include reduceri de cheltuieli – încă nedefinite pe deplin până în
prezent - legate în special de domeniul educației și al
sănătății la nivel regional. Pentru 2014 și 2015,
consolidarea suplimentară avută în vedere nu este încă suficient
de bine susținută de măsuri care să sprijine ținta
propusă în ceea ce privește deficitul, iar programul de stabilitate
cuprinde puține măsuri concrete.
(12)     Versiunea actualizată a
previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 arată
că deficitul structural a fost de 8,7 %, 7,3 % și
7,0 % din PIB în 2009, 2010 și, respectiv, 2011. Se preconizează
că acesta va atinge 4,3 % din PIB în 2012. Aceasta implică un
efort bugetar mediu de 1,5 % din PIB între 2010 și 2012, care este în
concordanță cu efortul bugetar anual mediu minim necesar de „peste
1,5 %” din PIB specificat de Consiliu în 2010-2013. Ținând seama de
modificarea scenariului macroeconomic între proiecțiile care stau la baza
recomandărilor Consiliului din 2 decembrie 2009 și previziunile
actuale, efortul bugetar mediu anual estimat între 2010 și 2012 ar fi mai
mare cu 0,5 puncte procentuale din PIB. Prin urmare, până în prezent
Spania a luat măsuri eficace pentru calea de urmat în ceea ce
privește deficitul structural până în 2012.
(13)     Conform previziunilor
serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, care au stat la baza
recomandării emise de Consiliu la 2 decembrie 2009 în temeiul articolului
126 alineatul (7) din TFUE, se preconiza că economia spaniolă va
scădea cu 0,8 % în 2010 și va crește cu 1 % în 2011.
Anii 2012 și 2013 au fost în afara perioadei incluse în aceste previziuni,
dar, pe baza ipotezei unei scăderi treptate a considerabilei deviații
negative a PIB-ului până în 2015, pentru 2012 și 2013 se preconiza o
creștere mai accentuată decât în 2011. Rezultatul PIB-ului real
pentru 2010 și 2011 a fost ușor mai pozitiv decât se preconiza în
previziunile din toamna anului 2009. Cu toate acestea, componența
creșterii economice a fost mai puțin bazată pe veniturile
fiscale decât se preconizase, întrucât contribuția cumulată a cererii
interne pentru 2010 și 2011 a fost de -2,7 puncte procentuale din PIB,
comparativ cu o previziune de ‑1,1 puncte procentuale, din cauza
restrângerii mai rapide decât se preconizase a sectorului necomercial.
Rezultatele actualizării previziunilor serviciilor Comisiei din
primăvara anului 2012 pentru anul 2012 și 2013 arată că
economia spaniolă se va confrunta probabil cu dificultăți
importante, care nu erau preconizate în previziunile din toamna anului 2009. În
timp ce previziunile din toamna anului 2009 presupuneau rate de creștere
de peste 1 % pe an în 2012 și 2013, cele mai recente previziuni
indică rate de creștere de ‑1,9 % și, respectiv, ‑0,3 %,
pe baza ipotezei de statu quo al politicilor. Mai mult, componența
creșterii va continua probabil să favorizeze cererea externă
netă, având în continuare efecte negative asupra veniturilor din impozite.
(14)     Datoria publică
brută a crescut la 68,5 % din PIB în 2011 și, potrivit versiunii
actualizate a previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului
2012, se preconizează că va crește la 80,9 % din PIB în
2012 și la 86,8 % în 2013, pe baza ipotezei de statu quo al
politicilor, depășind astfel valoarea de referință din
tratat în toți anii. Această creștere a ponderii datoriei se
datorează în principal plăților de dobânzi mai ridicate, precum
și, într-o mai mică măsură, dinamicii deficitului primar.
Ajustarea stoc-flux este semnificativă în 2012, contribuind cu 5,4 puncte
procentuale din PIB la creștere, și este legată de planul
privind decontarea facturilor furnizorilor organismelor publice și alte
operațiuni restante. Riscurile legate de scenariul macroeconomic și
obiectivele bugetare, precum și de măsurile financiare de salvare
suplimentare, pot contribui la o nouă creștere a datoriei publice.
(15)     Poziția bugetară s-a
deteriorat substanțial față de momentul elaborării
recomandării anterioare a Consiliului, din cauza unei perspective
economice mai slabe decât cea preconizată, care este de asemenea
bazată într-o mai mică măsură pe venituri fiscale. În plus,
reducerea considerabilă a economiei afectează într-un mod foarte
negativ ocuparea forței de muncă și nivelul șomajului.
Acest fapt are efecte negative atât asupra veniturilor, cât și asupra
cheltuielilor, determinând un deficit al contribuțiilor la
asigurările sociale și transferuri sociale mai mari. Luând în
considerare toți acești factori și având în vedere în special
deteriorarea pronunțată a perspectivelor bugetare de la adoptarea
primei recomandări a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7)
din TFUE, s-ar justifica acordarea unui an suplimentar pentru corectarea
deficitului excesiv.
(16)     Acordarea unui an suplimentar
pentru corectarea deficitului excesiv necesită atingerea obiectivelor
intermediare de deficit global de 6,3 % din PIB pentru 2012, 4,5 %
din PIB pentru 2013 și 2,8 % din PIB pentru 2014. Pe baza versiunii actualizate
a previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012,
ameliorarea necesară a soldului bugetar structural care rezultă din aceste
obiective globale este de 2,7 % din PIB în 2012, 2,5 % din PIB în
2013 și 1,9 % din PIB în 2014. Date foarte recente privind
rezultatele bugetare pe primele luni ale anului 2012 indică faptul că
vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se atinge ținta de
deficit în 2012. Situația va trebui monitorizată îndeaproape și,
în cazul în care se materializează și alte derapaje, ar trebui luate
de timpuriu măsuri corective suplimentare.
(17)     Dată fiind puternica
presiune a pieței asupra datoriei suverane spaniole, este necesar să
se sprijine credibilitatea efortului de consolidare prin adoptarea planului
bugetar multianual anunțat pentru 2013-14 până la sfârșitul
lunii iulie 2012. Acest lucru ar necesita specificarea detaliată a tuturor
măsurilor structurale care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor
bugetare în 2013 și 2014 și accelerarea ratei de reducere a deficitului
în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc a fi mai
bune decât se estimează în momentul de față. Importanța
luării în timp util a unor măsuri în acest sens pentru a evita riscul
unor derapaje viitoare justifică termenul mai scurt, de trei luni,
prevăzut pentru luarea unor măsuri eficace.
(18)     La 10 iulie, Consiliul a
adoptat recomandări specifice pentru Spania, prima fiind bazată,
între altele, pe evaluarea programului național de reformă al Spaniei
și a programului de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2015. Această
recomandare solicită aplicarea strictă a legii privind stabilitatea
bugetară și adoptarea de măsuri bugetare solide la nivel
regional. Aceasta ar urma să atenueze riscurile de derapaj la nivel
regional. Având în vedere caracterul descentralizat al finanțelor publice
din Spania, este esențial să existe un cadru bugetar și
instituțional solid. Acest cadru ar putea fi de asemenea consolidat prin
înființarea unei instituții bugetare independente care să furnizeze
servicii de analiză și de consiliere și să monitorizeze
politica bugetară. Date fiind performanțele slabe înregistrate
recent, respectarea bugetului de către autoritățile regionale,
împreună cu creșterea sensibilității veniturilor la
ajustările structurale în curs, impactul incert al amnistiei fiscale
asupra veniturilor și eventualele noi operațiuni financiare de
salvare prezintă riscuri pentru strategia bugetară.
(19)     În paralel cu analizele
periodice ale programului de recapitalizare financiară pentru Spania
menționat în cadrul Declarației reuniunii la nivel înalt a zonei euro
din 29 iunie 2012, monitorizarea progreselor în ceea ce privește
implementarea angajamentelor legate de procedura de deficit excesiv se va face
la un interval de trei luni.
(20)     Spania îndeplinește
condițiile de prelungire a termenului limită pentru corectarea
deficitului public excesiv în conformitate cu dispozițiile articolului 3
alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și
clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv,
ADOPTĂ
PREZENTA RECOMANDARE:
(1)
Autoritățile spaniole sunt invitate
să pună capăt situației actuale de deficit excesiv
până în 2014.
(2)
Autoritățile spaniole trebuie să
realizeze o ameliorare a soldului structural de 2,7 % din PIB în 2012, 2,5 %
din PIB în 2013 și 1,9 % din PIB în 2014, în vederea reducerii
deficitului public global sub valoarea de referință de 3 % din
PIB până în 2014, pe baza versiunii actualizate a previziunilor
serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Țintele
de deficit global ar trebui să fie 6,3 % din PIB pentru 2012,
4,5 % din PIB pentru 2013 și 2,8 % din PIB în 2014.
(3)
Autoritățile spaniole ar trebui să
pună în aplicare măsurile adoptate în cadrul bugetului pentru 2012
și al planurilor de reechilibrare ale comunităților autonome
și să adopte, până la sfârșitul lunii iulie 2012, planul
bugetar multianual pentru 2013-14 anunțat, incluzând o strategie
bugetară pe termen mediu care să descrie integral măsurile structurale
necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2014. De asemenea,
având în vedere rezultatele bugetare recente privind primele luni ale anului
2012, ar trebui să adopte fără întârziere măsuri
suplimentare în 2012 pentru a asigura îndeplinirea planurilor bugetare pentru
2012 și, în cazul în care riscurile la adresa planurilor bugetare se
materializează, să fie pregătite să adopte măsuri
suplimentare. În plus, ar trebui să accelereze reducerea deficitului în
2013 și 2014 în cazul în care condițiile economice sau bugetare se
dovedesc a fi mai bune decât se estimează în prezent.
(4)
Consiliul stabilește un termen limită de
3 luni în care guvernul spaniol să ia măsuri eficace și, în
conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al
Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind strategia de
consolidare avută în vedere pentru atingerea obiectivelor.
În afară de raportul prevăzut la
recomandarea (4) și în paralel cu programul de recapitalizare
financiară menționat în Declarația reuniunii la nivel înalt a
zonei euro din 29 iunie 2012, autoritățile spaniole ar trebui să
raporteze cu privire la progresele realizate în implementarea prezentelor
recomandări la fiecare trei luni, precum și într-un capitol separat
din cadrul programelor de stabilitate care vor fi întocmite până în 2015.
În plus, autoritățile spaniole ar
trebui să aplice cu strictețe noile dispoziții ale legii privind
stabilitatea bugetară referitoare la transparență și la
controlul execuției bugetare. În conformitate cu recomandările
specifice fiecărei țări emise în cadrul semestrului european,
Consiliul solicită Spaniei, de asemenea, să înființeze o
instituție bugetară independentă care să furnizeze servicii
de analiză și de consiliere și să monitorizeze politica
bugetară, să mențină natura obligatorie a cadrului său
bugetar pe termen mediu și să supravegheze îndeaproape respectarea
obiectivelor bugetare pe parcursul întregului an pentru toate nivelurile
administrației publice generale. Prezenta recomandare se adresează
Regatului Spaniei.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele


title: Recomandarea Comisiei din 30 mai 2008 privind măsurile de reducere a riscurilor prezentate de substanțele zinc, clorură de zinc și distearat de zinc [notificată cu numărul C(2008) 2329] (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               19.6.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 160/36

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 30 mai 2008
   privind măsurile de reducere a riscurilor prezentate de substanțele zinc, clorură de zinc și distearat de zinc
   [notificată cu numărul C(2008) 2329]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2008/464/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului din 23 martie 1993 privind evaluarea și controlul riscurilor prezentate de substanțele existente (1), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În cadrul Regulamentului (CEE) nr. 793/93, următoarele substanțe au fost identificate ca fiind substanțe prioritare pentru evaluare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2268/95 al Comisiei din 27 septembrie 1995 privind a doua listă de substanțe prioritare prevăzută de Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului (2):

                           —

                           zinc;

                           —

                           clorură de zinc;

                           —

                           distearat de zinc.

               (2)

               Statul membru desemnat ca raportor în temeiul respectivului regulament al Comisiei a finalizat activitățile de evaluare a riscurilor pentru populație și mediu în cazul substanțelor menționate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1488/94 al Comisiei din 28 iunie 1994 de stabilire a principiilor de evaluare a riscurilor pentru populație și mediu prezentate de anumite substanțe existente în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului (3) și a propus o strategie de reducere a riscurilor.

               (3)

               Au fost consultate Comitetul științific pentru toxicitate, ecotoxicitate și mediu (SCTEE) și Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (SCHER), care au emis avize privind evaluările riscurilor efectuate de raportor. Aceste avize au fost publicate pe site-ul web al comitetelor științifice.

               (4)

               Rezultatele evaluării riscurilor și rezultatele ulterioare ale strategiilor de reducere a riscurilor sunt prezentate în comunicarea corespunzătoare a Comisiei (4).

               (5)

               Pe baza acestei evaluări, este oportun să se recomande luarea unor măsuri de reducere a riscurilor prezentate de substanțele care fac obiectul prezentei recomandări și al comunicării aferente.

               (6)

               Măsurile de reducere a riscurilor prevăzute în prezenta recomandare sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 793/93,

         RECOMANDĂ:
   SECȚIUNEA 1
   ZINC

         (Nr. CAS 7440-66-6; nr. Einecs 231-175-3)

   CLORURĂ DE ZINC

         (Nr. CAS 7646-85-7; nr. Einecs 231-592-0)

   DISTEARAT DE ZINC

         (Nr. CAS 557-05-1 și 91051-01-3; nr. Einecs 209-151-9 și 293-049-4)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru mediu (1, 2, 3, 4, 5)

               1.

               În ceea ce privește bazinele fluviale pentru care emisiile de zinc pot constitui un risc, statele membre în cauză ar trebui să stabilească standarde de calitate a mediului (denumite în continuare „SCM”). Măsurile naționale de reducere a poluării necesare pentru atingerea SCM până în 2015 ar trebui incluse în planurile de gestionare a bazinelor fluviale, în conformitate cu Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5).

               2.

               Statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informații privind contribuția surselor și a căilor de propagare a zincului în mediul acvatic, posibile măsuri de control și nivelurile de zinc din mediul acvatic, pentru o posibilă includere a zincului în următoarea revizuire a anexei X la Directiva 2000/60/CE.

               3.

               Autoritățile competente din statele membre în cauză ar trebui să stabilească, în autorizațiile emise în conformitate cu Directiva 2008/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), condiții, valori limită de emisie sau parametri echivalenți sau măsuri tehnice privind zincul și compușii de zinc, pentru a permite exploatarea instalațiilor în conformitate cu cele mai bune tehnici disponibile (denumire în continuare „BAT”), luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalațiilor în cauză, localizarea lor geografică și condițiile de mediu locale.

               4.

               Statele membre ar trebui să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a BAT în ceea ce privește zincul și compușii de zinc și să raporteze Comisiei orice evoluție importantă în cadrul schimbului de informații privind BAT.

               5.

               Emisiile locale în mediu ar trebui controlate, dacă este cazul, prin reglementări naționale în vederea prevenirii riscurilor pentru mediu.

         SECȚIUNEA 2
   DESTINATARI

               6.

               Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 30 mai 2008.

            Pentru Comisie

         Stavros DIMAS

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 84, 5.4.1993, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

      (2)  JO L 231, 28.9.1995, p. 18.

      (3)  JO L 161, 29.6.1994, p. 3.

      (4)  JO C 154, 19.6.2008, p. 1.

      (5)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2008/32/CE (JO L 81, 20.3.2008, p. 60).

      (6)  JO L 24, 29.1.2008, p. 8.


				|

		52012DC0308

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Ciprului și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru perioada 2012-2015 /* COM/2012/0308 final */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă pe 2012 al Ciprului
și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al
Ciprului pentru perioada 2012-2015
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2),
având în vedere Regulamentul (UE) nr.
1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie
2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6
alineatul (1),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[4],

având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)
La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat
propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea
forței de muncă și creștere economică, Strategia
Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice,
care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în
vederea stimulării potențialului de creștere durabilă
și de competitivitate al Europei.
(2)
La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare
privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor
membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010,
Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de
ocupare a forței de muncă ale statelor membre[5], care formează
împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate
să țină seama de orientările integrate în cadrul
politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate
la nivel național.
(3)
La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare
privind Programul național de reformă pe 2011 al Ciprului și a
emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Ciprului
pentru perioada 2011-2014.
(4)
La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a
doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al
doilea semestru european de coordonare ex ante și integrată a
politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie
2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind
mecanismul de alertă[6],
în care a identificat Cipru ca unul dintre statele membre pentru care urma
să fie efectuată o analiză aprofundată.
(5)
La 2 martie 2012, Consiliul European a
aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității
financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare
a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este
necesar să se continue consolidarea fiscală favorabilă
creșterii, să se restabilească condițiile normale de
creditare a economiei, să se promoveze creșterea și
competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele
sociale ale crizei și să se modernizeze administrația
publică.
(6)
La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de
asemenea, statele membre care participă la Pactul euro plus să
își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie
incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și
în programele lor naționale de reformă.
(7)
La 7 mai 2012, Cipru a prezentat Programul său
de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015 și, la 10 mai 2012,
Programul său național de reformă pe 2012. Pentru a se ține
seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost
evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei
analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE)
nr. 1176/2011, dacă Cipru este afectat de dezechilibre macroeconomice. În
analiza sa aprofundată[7],
Comisia a concluzionat că Cipru prezintă un dezechilibru intern
datorat sectorului său bancar și nivelului de îndatorare a sectorului
întreprinderilor, precum și un dezechilibru extern și intern în ceea
ce privește dinamica sa fiscală și competitivitatea, chiar
dacă acesta nu este excesiv.
(8)
Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului
(CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de stabilitate pe 2012,
Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza
previziunilor bugetare din program pare a fi optimist pentru perioada
2012-2014. Deși cuprinde o revizuire majoră în sens descrescător
a perspectivelor de creștere, scenariul macroeconomic care stă la
baza previziunilor bugetare specificate în program continuă să fie
supus unor riscuri de deteriorare, în special în ceea ce privește
evoluția cererii interne în perioada 2012-2013. Obiectivul strategiei
bugetare prezentate în program este acela de a corecta deficitul excesiv
până în 2012, de a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM)
până în 2014 și de a menține OTM în 2015. Programul
confirmă OTM stabilit anterior privind un buget echilibrat în termeni
structurali, care reflectă în mod corespunzător cerințele
Pactului de stabilitate și de creștere. Corectarea planificată a
deficitului excesiv respectă termenul stabilit în recomandarea Consiliului
emisă la 13 iulie 2010, în contextul procedurii aplicabile deficitelor
excesive. Pe baza deficitului structural[8]
(recalculat), efortul fiscal anual mediu, care ar trebui să reprezinte
1,5 % din PIB în perioada 2011-2012 este echivalent cu efortul recomandat
de Consiliu. Progresele preconizate în vederea atingerii OTM în 2013 sunt
suficiente, în măsura în care acestea sunt mai mari decât valoarea de
referință de 0,5 % din PIB prevăzută în cadrul
Pactului de stabilitate și de creștere, conform previziunilor din
primăvara anului 2012 ale Comisiei și conform programului. Având în
vedere măsurile discreționare în materie de venituri, rata de
creștere a cheltuielilor publice respectă criteriul de
referință privind cheltuielile stabilit în Pactul de stabilitate
și de creștere în perioada 2013-2014, dar nu și în 2015.
Obiectivele bugetare ale programului sunt expuse la anumite riscuri legate de
faptul că scenariul macroeconomic pare optimist pentru perioada 2012-2014
și că efortul de consolidare prevăzut pentru 2013 se
bazează, parțial, pe măsuri care nu sunt definite în totalitate.
Conform programului, ponderea datoriei în PIB, care se ridica la 71,6 % în
2011, va atinge 72,1 % în 2012, înainte de a scădea treptat pentru a
ajunge la 65,4 % în 2015. În ceea ce privește valoarea de
referință privind reducerea datoriei, stabilită în cadrul
Pactului de stabilitate și de creștere, Cipru va traversa o
perioadă de tranziție între 2013 și 2015, iar planurile
prezentate în program ar trebui să asigure progrese suficiente în vederea
respectării acestei valori. Cu toate acestea, există unele riscuri
legate de această estimare, care se referă la eventualele
operațiuni de salvare a societăților financiare.
(9)
Administrația fiscală este ineficace,
costurile administrative aferente colectării veniturilor fiind foarte
ridicate în Cipru. Nivelul de colectare a impozitelor este relativ scăzut.
În special, cheltuielile aferente administrației fiscale, ca pondere din
PIB, și costurile administrative aferente colectării veniturilor nete
sunt ridicate, având totodată o tendință crescătoare. Este
necesar să se ia măsuri menite să încurajeze abandonarea muncii
informale/fără forme legale și să se combată evaziunea
fiscală. De asemenea, se recomandă consolidarea inițiativelor
menite să eficientizeze colectarea impozitelor.
(10)
Având în vedere că instituțiile bancare cipriote
sunt influențate în mare măsură de economia greacă,
performanța activelor, rentabilitatea, rezervele de capital și de
lichidități ale băncilor au fost afectate de restructurarea
datoriei publice a Greciei și de creșterea numărului creditelor
neperformante acordate debitorilor greci. Expunerea totală a sectorului
bancar cipriot consolidat față de Grecia este foarte ridicată.
La 14 decembrie 2011, Parlamentul cipriot a adoptat două proiecte de lege
menite să consolideze rezistența sistemului financiar la crizele
bancare. Cu toate acestea, până în prezent, eforturile depuse în vederea
consolidării supravegherii cooperativelor de credit, care dețin
aproximativ 40 % din totalul depozitelor naționale, nu au dat
rezultate satisfăcătoare.
(11)
Cipru întâmpină dificultăți în
garantarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice,
în special în ceea ce privește pensiile. Cipru a pus în aplicare două
măsuri structurale importante pentru a reforma sistemul său de
pensii. Cu toate acestea, chiar dacă măsurile adoptate sunt relevante
și credibile, răspunsul Ciprului nu este suficient de ambițios
pentru a garanta sustenabilitatea și gradul de adecvare a sistemului
și pentru a îmbunătăți echitatea pe termen mai lung a
acestuia. Este în continuare necesar să se ia măsuri pentru a
menține capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor
în cadrul întreprinderilor și pentru a favoriza creșterea vârstei
efective de pensionare. În ceea ce privește sărăcia în rândul persoanelor
în vârstă, Cipru a abordat numai parțial chestiunea legată de
rata ridicată a persoanelor care riscă să trăiască în
sărăcie. Măsurile adoptate nu sunt suficiente pentru a
îmbunătăți adecvarea pe termen scurt a veniturilor pensionarilor
care se confruntă cu riscul de a trăi în sărăcie.
(12)
Inegalitățile și ineficiențele
din sectorul asistenței medicale nu au făcut obiectul unor
măsuri satisfăcătoare. În pofida recomandării formulate
anul trecut, nu s-a stabilit încă un calendar clar privind demersurile
aferente instituirii sistemului național de asigurări de
sănătate. Această situație pune în pericol controlul
și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, precum
și calitatea serviciilor de asistență medicală furnizate.
(13)
Guvernul cipriot a luat unele măsuri pentru a
răspunde recomandării din 2011 privind indexarea salariilor (sistemul
de alocații pentru costul vieții), în special prin adoptarea unei
înghețări, pe o perioadă de doi ani, a plăților în
sectorul public în general. Guvernul și partenerii sociali au convenit, de
asemenea, să inițieze un dialog în vederea revizuirii sistemului de
alocații pentru costul vieții până la sfârșitul lunii iunie
2012. Ar trebui să se înfăptuiască o reformă completă
a sistemului, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu
practicile naționale, în vederea consolidării legăturii dintre
salariile reale și evoluția productivității, precum și
a îmbunătățirii echității sistemului. Acest lucru ar
contribui la consolidarea competitivității acestei țări
și ar determina, de asemenea, o repartizare mai eficientă a muncii.
Deși aceste rezultate reprezintă doar primii pași în
direcția cea bună, pertinența și credibilitatea acestora
depinde în mod crucial de nivelul de ambiție și de aplicare a concluziilor
dialogului social aflat în curs în ceea ce privește reforma sistemului de
indexare a salariilor.
(14)
Înrăutățirea perspectivelor
macroeconomice a avut efecte negative asupra pieței forței de
muncă cipriote, determinând majorarea ratei șomajului și
provocând o creștere mare a șomajului în rândul tinerilor. Cipru a
luat o serie de măsuri concrete pentru a face față acestei
situații. Aceste măsuri sunt pertinente, dar nu sunt suficient de
ambițioase, în special în ceea ce privește educația și
formarea profesională, domenii în care ar trebui să se accelereze
implementarea măsurilor. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru
soluționarea chestiunii legate de șomajul în rândul tinerilor, precum
și pentru recalificarea și perfecționarea profesională a
forței de muncă în vederea facilitării tranzițiilor necesare
pe piața muncii, care să se concentreze în special asupra grupurilor
cu un nivel scăzut de participare la activitățile de
învățare pe tot parcursul vieții, cum ar fi lucrătorii slab
calificați, șomerii și lucrătorii în vârstă.
(15)
În ceea ce privește sectorul serviciilor,
Cipru a transpus Directiva privind serviciile printr-o lege orizontală,
însoțită de o serie de legi și regulamente de modificare
specifice în funcție de sectoarele vizate. Cu toate acestea, în unele
sectoare (de exemplu, în sectorul comerțului cu amănuntul, al
turismului și al construcțiilor) nu a fost încă adoptată o
legislație specifică în funcție de sectoare. Pentru anumite
servicii profesionale reglementate, cum ar fi avocații și
arhitecții, există în continuare tarife fixe.
(16)
Pe baza revizuirii aprofundate, se poate
concluziona că Cipru este afectat de dezechilibre. În special,
evoluțiile macroeconomice ale contului curent, finanțele publice
și sectorul financiar necesită o monitorizare strictă, o atenție
urgentă trebuind acordată politicii economice, pentru a se evita
orice efect negativ asupra funcționării economiei și a uniunii
economice și monetare. Mai exact, economia cipriotă a înregistrat
deficite de cont curent persistente și importante, ca urmare a unor
deficiențe aferente volumului schimburilor comerciale cauzate de o
pierdere treptată a competitivității prețurilor/costurilor,
a unor dezechilibre aferente finanțelor publice care s-au transformat în
deficite anuale ce s-au accentuat, chiar și în contextul redresării
economiei după perioada de recesiune, precum și a îndatorării
private crescânde. În special, societățile nefinanciare sunt extrem
de vulnerabile din cauza gradului lor de îndatorare ridicat și a
rentabilității lor scăzute, ceea ce duce la o creștere
semnificativă a creditelor neperformante în acest sector. De asemenea,
expunerea ridicată a sectorului bancar cipriot la obligațiunile
suverane grecești și la economia greacă este foarte
riscantă. În plus, perspectivele de creștere sunt reduse, ceea ce
împiedică și mai mult corectarea relativ lentă a
dezechilibrelor.
(17)
Cipru și-a luat o serie de angajamente în
cadrul Pactului euro plus. Aceste angajamente, precum și punerea în
aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la
îmbunătățirea competitivității, sporirea ratei de
ocupare a forței de muncă, stimularea sustenabilității
finanțelor publice și consolidarea sustenabilității
financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul
Pactului euro plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în
considerare la elaborarea recomandărilor.
(18)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, a
evaluat Programul de stabilitate și Programul național de
reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a
luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unei politici
bugetare și socioeconomice sustenabile în Cipru, cât și modul în care
ele respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea
de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene
prin contribuția Uniunii la deciziile naționale viitoare.
Recomandările sale emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în
recomandările (1)-(7) de mai jos.
(19)
În lumina acestei evaluări, Consiliul a
examinat Programul de stabilitate al Ciprului, iar avizul său[9] este reflectat îndeosebi în
recomandarea (1) de mai jos.
(20)
Ținând seama de rezultatele analizei
aprofundate realizate de Comisie și de această evaluare, Consiliul a
examinat Programul național de reformă pe 2012 al Ciprului și
Programul de stabilitate al Ciprului. Recomandările sale emise în temeiul
articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special
în recomandările (1), (2) și (7) de mai jos,
RECOMANDĂ ca Cipru să
depună eforturi în perioada 2012-2013, astfel încât:
1.
Să ia măsuri suplimentare pentru a atinge
corectarea durabilă a deficitului excesiv în 2012. Să pună în
aplicare cu rigurozitate strategia bugetară, întemeiată pe
măsuri suficient de detaliate, pentru 2013 și pentru anii următori,
astfel încât să se garanteze atingerea obiectivului bugetar pe termen
mediu (OTM) până în 2014 și conformitatea cu criteriul de
referință privind cheltuielile și să se asigure realizarea
de progrese suficiente în vederea atingerii valorii de referință
privind reducerea datoriei. Să accelereze introducerea progresivă a
unui cadru bugetar multianual obligatoriu care să aibă o bază
legală obligatorie și care să dispună de mecanisme de
corectare. Să ia măsuri pentru a ține cheltuielile sub control
strict și să pună în aplicare, cât mai curând posibil, un sistem
de bugetare bazat pe programe și pe rezultate. Să
îmbunătățească respectarea normelor fiscale și să
combată evaziunea fiscală. .
2.
Să armonizeze supravegherea cooperativelor de
credit în conformitate cu standardele aplicate băncilor comerciale.
Să consolideze dispozițiile de reglementare în vederea
recapitalizării eficiente a instituțiilor financiare pentru a limita
expunerea sectorului financiar la șocuri externe.
3.
Să continue procesul de
îmbunătățire a sustenabilității pe termen lung și
a adecvării sistemului de pensii și să soluționeze problema
ratei ridicate a persoanelor în vârstă care riscă să
trăiască în sărăcie. Să adapteze vârsta legală de
pensionare în funcție de creșterea speranței de viață.

4.
Să finalizeze și să pună în
aplicare, fără întârziere, sistemul național de
sănătate, pe baza unei foi de parcurs, ceea ce ar trebui să
asigure sustenabilitatea financiară a acestuia, furnizând totodată o
acoperire universală.
5.
Să dezvolte competențele forței de
muncă pentru a consolida mobilitatea profesională a lucrătorilor
orientată spre activități cu potențial ridicat de
creștere și cu o valoare adăugată ridicată. Să ia
măsuri suplimentare menite să combată șomajul în rândul
tinerilor, punând accentul pe organizarea de stagii efectuate în întreprinderi
și pe promovarea activităților independente. Să adopte
măsurile politice adecvate la nivelul cererii pentru a stimula inovarea în
întreprinderi.
6.
Să înlăture obstacolele nejustificate de
pe piețele serviciilor, în special prin îmbunătățirea
punerii în aplicare a Directivei privind serviciile în sectoarele serviciilor
cu cel mai mare potențial de creștere (inclusiv sectorul turismului)
și prin extinderea prestării de servicii profesionale.
7.
Să îmbunătățească competitivitatea,
inclusiv printr-o reformă a sistemului de indexare a salariilor, în
consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile
naționale, pentru a reflecta mai bine evoluția
productivității. Să ia măsuri în vederea
diversificării structurii economiei. Să redreseze echilibrul bugetar
prin limitarea cheltuielilor.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
[3]               COM(2012)308 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 și P7_TA(2012)0047.
[5]               Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012)152 final.
[8]               Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile
cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către
serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind
metodologia stabilită de comun acord.
[9]               În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul
(CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Austriaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Austria 2011-2014

text:
              COMISIA EUROPEANĂ

                                              Bruxelles, 7.6.2011
                                              SEC(2011) 801 final

                                Recomandare de

                     RECOMANDARE A CONSILIULUI

           privind Programul național de reformă pe 2011 al Austriei

                        și care include avizul Consiliului

privind Programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2014

                             {SEC(2011) 728 final}
 ---pagebreak---                                                  Recomandare de

                                    RECOMANDARE A CONSILIULUI

                        privind Programul național de reformă pe 2011 al Austriei

                                       și care include avizul Consiliului

           privind Programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2014

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 5 alineatul (3),

     având în vedere recomandarea Comisiei Europene2,

     având în vedere concluziile Consiliului European,

     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

     după consultarea Comitetului economic și financiar,

     întrucât:

     (1)         La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de
                 lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică,
                 Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice,
                 care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea
                 stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

     (2)         La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale
                 pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la
                 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile
                 de ocupare a forței de muncă ale statelor membre3, care formează împreună
                 „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările
                 integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

     1
              JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
              JO C , , p. .
     3
              Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011.

RO                                                        2                                               RO
 ---pagebreak---      (3)   La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând
           începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru
           european de coordonare ex-ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia
           Europa 2020.

     (4)   La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea
           bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din
           15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de
           Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete
           solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale
           pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii
           economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste
           priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de
           convergență și în programele naționale de reformă.

     (5)   La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care
           participă la Pactul euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea
           fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor
           naționale de reformă.

     (6)   La 27 aprilie 2011, Austria a prezentat programului său de stabilitate actualizat, care
           vizează perioada 2011-2014, și, la 2 mai 2011, programul său național de reformă pe
           2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost
           evaluate în același timp.

     (7)   La momentul intrării în criză, economia austriacă se afla pe fundamente solide, fără
           să fi suferit dezechilibre majore sau denaturări în perioada premergătoare acesteia. În
           pofida acestui lucru, criza financiară și economică a împins economia în cea mai
           profundă recesiune din ultimele decenii. Per ansamblu, PIB-ul real s-a contractat cu
           aproape 4 % în 2009. Ca urmare a crizei, ocuparea forței de muncă a scăzut cu
           aproape 1% în 2009, ridicând șomajul la 4,8 % (de la 3,8 % în anul precedent). Criza
           a stopat creșterea constantă a excedentului de cont curent. Criza economică și
           financiară a avut un impact puternic asupra finanțelor publice. Ca urmare a adoptării
           pachetelor de măsuri de stimulare și a funcționării depline a stabilizatorilor automați,
           deficitul public a atins un nivel de 4,1 % și 4,6 %, din PIB în 2009 și, respectiv,
           2010. Datoria publică a crescut la 69,6 % și, respectiv, 72,3 % din PIB în aceiași ani.
           Deoarece cea mai mare parte din măsurile de stimulare au fost de natură permanentă,
           a fost nevoie de consolidare fiscală de îndată ce condițiile economice s-au ameliorat.
           Un pachet de măsuri de consolidare, care se ridică la aproximativ 1 % din PIB, a fost
           adoptat prin legea bugetului pe 2011. Începând din cel de-al treilea trimestru al
           anului 2009, economia și-a revenit din criză într-un ritm constant pe fondul
           îmbunătățirii cererii externe și, în special, al unei activități economice mai intense în
           Germania. În ansamblu, creșterea PIB-ului real a atins 2 % în 2010.

     (8)   Pe baza evaluării, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE)
           nr. 1466/97 al Consiliului, a programului de stabilitate actualizat, avizul Consiliului
           este că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil,
           și prea favorabil spre sfârșitul perioadei de programare. Principalul obiectiv al
           strategiei bugetare pe termen mediu, prezentat în cea mai recentă actualizare a
           programului de stabilitate, este reducerea treptată a deficitului administrației publice
           de la 4,6 % din PIB în 2010 la 2,4 % din PIB în 2014, în principal prin restrângerea

RO                                                3                                                    RO
 ---pagebreak---             cheltuielilor. Există riscuri de evoluție negativă a acestor obiective, din cauza
            faptului că măsurile care sprijină strategia de consolidare la nivel subnațional nu sunt
            specificate, și a faptului că economiile preconizate pentru unele dintre măsurile
            adoptate la nivel federal nu se vor materializa, de exemplu, câștigurile din campania
            pentru combaterea fraudei fiscale, al cărei impact estimat pare a fi foarte speculativ.
            Pe de altă parte, un factor de risc pozitiv este cadrul multianual de cheltuieli introdus
            pentru guvernul federal în 2009, care pare să fi contribuit la consolidarea
            previzibilității procesului bugetar pe termen mediu, deși doar la nivel federal.
            Programul prevede că ponderea datoriei în PIB va crește de la 72,3 % în 2010 la
            75,5 % în 2013, înainte de a reveni la 75,1% în 2014. Cu toate acestea, există unele
            riscuri legate de această estimare, care se referă la creșterea datoriilor societăților de
            stat, clasificate în afara sectorului public, și la sarcinile suplimentare potențiale care
            decurg din măsurile de sprijin pentru sectorul bancar. În același timp, cu toate
            acestea, rata datoriei s-ar putea dovedi mai mică, deoarece este probabil că băncile
            care au primit ajutor public în timpul crizei vor rambursa acest ajutor în avans față de
            calendarul prevăzut în program.

     (9)    Conform programului, se preconizează ca deficitul public să scadă sub valoarea de
            referință de 3 % în 2013, în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu. Cu toate
            acestea, efortul bugetar anual mediu de 0,35 % din PIB prevăzut de program în
            perioada 2011-2013 este mult sub nivelul de efort de 0,75% din PIB stabilit de
            Consiliu pentru Austria.

     (10)   Ținând seama că Austria a elaborat un pact național de stabilitate, aflat în vigoare,
            reformarea în continuare a raporturilor bugetare dintre diferitele niveluri ale
            administrației publice va aduce economii substanțiale, va contribui la consolidarea
            bugetară și la disponibilizarea de resurse pentru investiții generatoare de creștere
            economică în domenii cum ar fi C&D și educația. Este pe deplin recunoscut faptul că
            raporturile actuale sunt complexe: nu numai că veniturile provenite din majoritatea
            impozitelor individuale sunt utilizate în comun la diverse niveluri teritoriale, în
            proporții fixe, dar, în multe zone, procesul decizional este, de asemenea, împărțit
            între autorități aflate la diverse niveluri. Pentru o serie de activități, responsabilitățile
            privind colectarea și cheltuirea veniturilor nu sunt atribuite în cadrul aceluiași nivel
            al administrației publice. Exemple semnificative de ineficiență, care decurg din
            forma actuală a raporturilor bugetare respective, se găsesc în domeniul sănătății și al
            educației.

     (11)   Sarcina fiscală medie în Austria este printre cele mai ridicate din UE. În comparație
            cu alte țări membre UE, contribuțiile la asigurările sociale ale salariaților sunt foarte
            ridicate. Reducerea contribuțiilor la asigurările de șomaj ale persoanelor cu salarii
            mici în 2008 și reforma impozitului pe venit din 2009 au contribuit la reducerea
            sarcinii fiscale asupra forței de muncă, dar nu au putut împiedica ușoara creștere a
            sarcinii fiscale pentru persoanele cu venituri mici și medii în comparație cu începutul
            deceniului trecut. Această sarcină are un impact negativ asupra ocupării forței de
            muncă, în special pentru lucrătorii cu salarii mici și o calificare redusă.

     (12)   Rata de ocupare a forței de muncă a lucrătorilor în vârstă în Austria este încă mult
            sub media UE în pofida creșterii accentuate din ultimul deceniu. Schemele de
            pensionare anticipată și pensiile de invaliditate sunt utilizate în continuare pe scară
            largă. În total, 72 % din ansamblul noilor pensii în 2010 au fost acordate înaintea
            atingerii vârstei legale de pensionare. Un alt factor care contribuie la nivelul redus de

RO                                                  4                                                       RO
 ---pagebreak---              ocupare a lucrătorilor în vârstă este vârsta legală, încă relativ scăzută, de pensionare a
             femeilor (60). Având în vedere evoluțiile demografice din Austria, creșterea vârstei
             efective de pensionare și îmbunătățirea cadrului care să permită lucrătorilor în vârstă
             să rămână mai mult timp pe piața muncii sunt importante în contextul în care trebuie
             asigurate viabilitatea finanțelor publice și stimularea ofertei de forță de muncă, a
             cărei scădere se preconizează începând cu 2020.

     (13)    Rata de ocupare a femeilor în Austria este relativ ridicată, asociată cu una dintre cele
             mai ridicate rate de ocupare cu fracțiune de normă. Locurile de muncă pentru femei
             se concentrează foarte puternic în categoria locurilor de muncă cu salarii mici.
             Aceste caracteristici conduc la o diferență de remunerare între femei și bărbați de
             25,4 %, care se situează pe locul al doilea dintre cele mai ridicate din UE și
             reprezintă unul din factorii care au condus la un risc relativ ridicat de sărăcie pentru
             femei. Unul din motivele pentru care femeile lucrează cu fracțiune de normă este
             distribuirea inegală între femei și bărbați a obligațiilor privind îngrijirea copiilor și a
             persoanelor în vârstă, precum și lipsa serviciilor de îngrijire a copiilor și de îngrijire
             de lungă durată.

     (14)    Sistemul de învățământ este caracterizat de „orientare precoce”, elevii trebuind să
             decidă la vârsta de 10 ani cu privire la viitorul parcurs educativ, cu o posibilitate
             redusă de a trece de la o opțiune la alta și cu o răspândire largă a învățământului de o
             jumătate de zi. Acest lucru poate duce la rezultate care nu sunt cele mai bune la nivel
             educațional în rândul tinerilor vulnerabili, în special al celor care provin din familii
             de migrați. „Opțiunea precoce” predefinește în mare măsură parcursul educativ,
             făcând mai dificilă ajungerea la niveluri de învățământ superior într-o etapă
             ulterioară. O școală comună pentru toți copiii între 10-14 ani ar contribui la
             îmbunătățirea egalității de șanse în sistemul de învățământ și ar contribui la
             combaterea abandonului școlar.

     (15)    Concurența în sectorul serviciilor, în special al serviciilor bazate pe rețele, cum ar fi
             telecomunicațiile, transporturile, utilitățile, precum și comerțul cu amănuntul și
             serviciile profesionale, nu este suficient de dezvoltată. Creșterea productivității
             trenează și structura pieței nu a încurajat puterea de cumpărare și cererea de consum.
             Promovarea concurenței prin facilitarea intrării pe piață, reducerea reglementării
             normative a meseriilor și profesiilor și garantarea stabilirii prețurilor pe baze
             concurențiale ar extinde posibilitățile de alegere ale consumatorului, iar prețurile ar fi
             mai accesibile. Austria a acumulat întârzieri mari în punerea în aplicare a directivei
             privind serviciile; soluționarea acestora ar putea contribui la stimularea creșterii
             economice. În particular, este încă așteptată „legislația orizontală”, o lege federală de
             punere în aplicare a principiilor fundamentale ale directivei.

     (16)    Austria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus4.
             Angajamentele se referă la trei din cele patru domenii ale pactului. Pe partea
             bugetară, măsurile răspund necesității de a crește vârsta efectivă de pensionare,
             precum și de control mai eficace al cheltuielilor publice la diferitele niveluri ale
             administrației. În privința ocupării forței de muncă, accentul se pune pe combaterea

     4
            Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus pot fi găsite în
            SEC(2011) 728.

RO                                                   5                                                      RO
 ---pagebreak---              șomajului în rândul tinerilor, iar în privința competitivității, pe investițiile
             suplimentare în cercetare și în învățământul tehnic, precum și pe elaborarea unor
             modele de programe prelungite în școli. Inițiativele prezentate în cadrul pactului sunt
             conforme cu programul național de reformă și sunt în conformitate cu Legea cadrului
             bugetar federal și cu programul de stabilitate. Cu toate acestea, în timp ce măsurile
             vizează unele dintre principalele aspecte socioeconomice cu care se confruntă această
             țară, există provocări importante, care ar fi putut fi incluse în mod util în
             angajamente, inclusiv în domeniul politicii bugetare, al educației, al concurenței și al
             inovării. Angajamentele în cadrul Pactului euro plus au fost evaluate și luate în
             considerare în recomandări.

     (17)    Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, precum
             și angajamentele în cadrul Pactului euro plus ale Austriei5. Comisia a luat în
             considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică socioeconomică și bugetară
             sustenabilă în Austria, dar și modul în care se respectă normele și orientările UE,
             având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii
             Europene printr-o contribuție de la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.
             Totodată, consideră că, dat fiind condițiile economice favorabile, efortul de
             consolidare bugetară ar trebui intensificat, în special în 2012, și că ar trebui
             continuată reforma relațiilor bugetare dintre diversele niveluri ale administrației.
             Reducerea sarcinii fiscale, îmbunătățirea rezultatelor din domeniul educației și
             combaterea segmentarea de gen ar fi benefice pentru dinamismul pieței muncii, în
             timp ce consolidarea concurenței și stimularea inovării ar crește competitivitatea.

     (18)    În lumina prezentei evaluări, ținând seama, de asemenea, de Recomandarea
             Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea
             Uniunii Europene din 2 decembrie 2009, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a
             programului de stabilitate al Austriei, iar avizul său6 se reflectă, în special, în
             recomandarea de la punctele (1) și (2) de mai jos,

     RECOMANDĂ ca Austria să acționeze în perioada 2011-2012 astfel încât:

     (1)     Să profite de redresarea economică în curs pentru accelerarea procesului de corectare
             a deficitului excesiv. În acest scop, să adopte și să pună în aplicare măsurile necesare,
             inclusiv la nivel subnațional, pentru a asigura un efort fiscal anual mediu de cel puțin
             0,75% din PIB în 2012 și 2013.

     (2)     Să ia măsuri de continuare a consolidării cadrului bugetar național prin alinierea
             responsabilităților legislative, administrative, de colectare și cheltuire a veniturilor
             între diversele niveluri de guvernare, în special în domeniul sănătății.

     (3)     În consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, să ia
             măsuri pentru eliminarea progresivă a actualului sistem de pensionare anticipată
             pentru persoanele cu perioade lungi de asigurare și să legifereze creșterea vârstei
             legale de pensionare a femeilor în vederea asigurării caracterului sustenabil și
             adecvat al sistemului de pensii. Să aplice strict condițiile de acces la sistemul de
             pensii de invaliditate.

     5
            SEC(2011) 728.
     6
            Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului;

RO                                                         6                                             RO
 ---pagebreak---      (4)     Să ia măsuri pentru a spori participarea pe piața muncii, inclusiv următoarele:
             reducerea, într-o manieră neutră din punct de vedere bugetar, a sarcinii fiscale și de
             asigurări sociale pentru forța de muncă, în special pentru persoanele cu venituri mici
             și medii; punerea în aplicare a planului național de acțiune privind tratamentul egal
             pentru femei și bărbați pe piața muncii, care cuprinde creșterea disponibilității
             serviciilor de îngrijire și a numărului de locuri în școli cu program prelungit astfel
             încât să se ofere mai multe posibilități femeilor pentru a lucra normă întreagă,
             precum și reducere a diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați; să ia măsuri
             de îmbunătățire a rezultatelor școlare și de prevenire a abandonului școlar.

     (5)     Să ia măsuri suplimentare pentru încurajarea concurenței, în special în sectoarele
             serviciilor, prin reducerea barierelor de intrare pe piață, eliminarea restricțiilor
             nejustificate privind meseriile și profesiile, precum și consolidarea competențelor
             autorităților de concurență. Să accelereze adoptarea importantei „legislații
             orizontale” de punere în aplicare a directivei privind serviciile.

     Adoptată la Bruxelles,

                                                Pentru Consiliu
                                                Președintele

RO                                                7                                                   RO


title: Recomandarea Comisiei din 30 mai 2008 privind măsurile de reducere a riscurilor prezentate de substanțele benzil butil ftalat (BBP), 2-furaldehidă (furfural) și acid perboric – sare sodică [notificată cu numărul C(2008) 2328] (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               14.6.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 156/24

      RECOMANDAREA COMISIEI

   din 30 mai 2008
   privind măsurile de reducere a riscurilor prezentate de substanțele benzil butil ftalat (BBP), 2-furaldehidă (furfural) și acid perboric – sare sodică
   [notificată cu numărul C(2008) 2328]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2008/447/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului din 23 martie 1993 privind evaluarea și controlul riscurilor prezentate de substanțele existente (1), în special articolul 11 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               În cadrul Regulamentului (CEE) nr. 793/93, următoarele substanțe au fost identificate ca fiind substanțe prioritare pentru evaluare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2268/95 al Comisiei (2) și cu Regulamentul (CE) nr. 143/97 al Comisiei (3) privind a doua și respectiv a treia listă de substanțe prioritare prevăzută de Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului:

                           —

                           benzil butil ftalat (BBP);

                           —

                           2-furaldehidă (furfural);

                           —

                           acid perboric – sare sodică.

                     Statele membre raportoare desemnate în temeiul regulamentelor menționate au finalizat activitățile de evaluare a riscurilor pentru populație și mediu în cazul substanțelor menționate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1488/94 al Comisiei din 28 iunie 1994 de stabilire a principiilor de evaluare a riscurilor pentru populație și mediu prezentate de anumite substanțe existente în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 793/93 al Consiliului (4) și au propus o strategie de reducere a riscurilor.

               (2)

               Au fost consultate Comitetul științific pentru toxicitate, ecotoxicitate și mediu (SCTEE) și Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (SCHER), care au emis avize privind evaluările riscurilor realizate de raportori. Aceste avize au fost publicate pe site-ul web al comitetelor științifice.

               (3)

               Rezultatele evaluării riscurilor și rezultatele ulterioare ale strategiilor de reducere a riscurilor sunt prezentate în Comunicarea corespunzătoare a Comisiei (5).

               (4)

               Pe baza acestei evaluări, este oportun să se recomande luarea unor măsuri de reducere a riscurilor prezentate de anumite substanțe.

               (5)

               Măsurile de reducere a riscurilor recomandate pentru lucrători trebuie examinate în contextul legislației privind protecția lucrătorilor, care se consideră că oferă un cadru adecvat pentru reducerea riscurilor prezentate de substanțele în cauză, în măsura în care acest lucru este necesar.

               (6)

               Măsurile de reducere a riscurilor prevăzute în prezenta recomandare sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 793/93,

         RECOMANDĂ:
   SECȚIUNEA 1
   FTALAT DE BENZIL BUTIL (BBP)

      (Nr. CAS 85-68-7; nr. Einecs 201-622-7)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru mediu (1, 2)

               1.

               Emisiile locale de BBP în mediu ar trebui controlate, dacă este cazul, prin reglementări naționale în vederea prevenirii riscurilor pentru mediu.

               2.

               Pentru bazinele fluviale în care emisiile de BPP pot cauza un risc, statul membru relevant (sau statele membre relevante) ar trebui să instituie standarde de calitate a mediului (SCM), măsurile naționale de reducere a poluării necesare pentru atingerea acestor SCM în 2015 fiind incluse în planurile de gestionare a bazinelor fluviale, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2000/60/CE (6) a Parlamentului European și a Consiliului (directiva-cadru privind apa).

         SECȚIUNEA 2
   2-FURALDEHIDĂ (FURFURAL)

      (Nr. CAS 98-01-1; nr. Einecs 202-627-7)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru mediU (3, 4, 5, 6)

               3.

               Evaluarea riscurilor a identificat și alte surse de emisii de furfural pe lângă cele ocazionate de substanța chimică produsă sau importată (de exemplu, contaminarea majoră datorată procedeelor de delignificare cu sulfiți utilizate în industria hârtiei și a celulozei). Necesitatea unor măsuri suplimentare de gestionare a riscurilor se poate analiza cel mai bine în temeiul Directivei 2008/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și al Directivei 2000/60/CE, utilizând informațiile din raportul complet de evaluare a riscurilor.

               4.

               Autoritățile competente din statele membre în cauză ar trebui să stabilească, în autorizațiile eliberate în conformitate cu Directiva 2008/1/CE, condiții, valori limită de emisie sau parametri echivalenți sau măsuri tehnice privind furfuralul, pentru exploatarea în conformitate cu cele mai bune tehnici disponibile (denumite în continuare „BAT”), luând în considerare caracteristicile tehnice ale instalațiilor în cauză, localizarea lor geografică și condițiile de mediu locale.

               5.

               Statele membre ar trebui să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a BAT în ceea ce privește furfuralul și să raporteze Comisiei orice evoluție importantă în cadrul schimbului de informații privind BAT.

               6.

               Emisiile locale de furfural în mediu ar trebui controlate, dacă este cazul, prin reglementări naționale în vederea prevenirii riscurilor pentru mediu.

         SECȚIUNEA 3
   ACID PERBORIC, SAREA DE SODIU

      (Nr. CAS 11138-47-9; nr. Einecs 234-390-0)

   Măsuri de reducere a riscurilor pentru lucrători (7)

               7.

               Angajatorii care utilizează perborați de sodiu ar trebui să ia notă de orice orientare sectorială specifică elaborată la nivel național pe baza orientărilor practice neobligatorii stabilite de Comisie în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din Directiva 98/24/CE a Consiliului (8).

         SECȚIUNEA 4
   DESTINATARI

               8.

               Prezenta recomandare se adresează tuturor sectoarelor de activitate care importă, produc, transportă, depozitează, încorporează într-un preparat sau prelucrează în alt mod, utilizează, elimină sau recuperează substanțele în cauză, precum și statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 30 mai 2008.

            Pentru Comisie

         Stavros DIMAS

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 84, 5.4.1993, p. 1.

      (2)  JO L 231, 28.9.1995, p. 18.

      (3)  JO L 25, 28.1.1997, p. 13.

      (4)  JO L 161, 29.6.1994, p. 3.

      (5)  JO C 149, 14.6.2008, p. 14.

      (6)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2008/32/CE (JO L 81, 20.3.2008, p. 60).

      (7)  JO L 24, 29.1.2008, p. 8.

      (8)  JO L 131, 5.5.1998, p. 11. Directivă modificată prin Directiva 2007/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 165, 27.6.2007, p. 21).


title: Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 24 iunie 2016 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (CERS/2016/4)

text:
               10.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 290/1

         RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC
   din 24 iunie 2016
   de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri
   (CERS/2016/4)
   (2016/C 290/01)
   CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 și articolele 16-18,
   având în vedere Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (2), în special articolul 134 alineatul (4),
   având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (3), în special articolul 15 alineatul (3) litera (e) și articolele 18-20,
   întrucât:

               (1)

               Asigurarea efectivității și consecvenței politicii macroprudențiale presupune ca cei care elaborează politica macroprudențială să ia în considerare în mod corespunzător efectele transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială adoptate de statele membre și, atunci când acest lucru se justifică, să adopte pe bază de reciprocitate măsuri de politică macroprudențială adecvate care să permită abordarea lor.

               (2)

               Cadrul pentru mecanismul de reciprocitate voluntară pentru măsurile de politică macroprudențială care este prevăzut de Recomandarea CERS/2015/2 a Comitetului european pentru risc sistemic (4) ar trebui să asigure aplicarea prin reciprocitate în celelalte state membre a tuturor măsurilor de politică macroprudențială bazate pe expunere activate într-un stat membru.

               (3)

               Drept răspuns la solicitarea Eesti Pank în conformitate cu articolul 134 alineatul (4) din Directiva 2013/36/UE privind aplicarea prin reciprocitate a unei rate a amortizorului de risc sistemic de 1 % aplicabile expunerilor interne ale tuturor instituțiilor de credit autorizate în Estonia, Consiliul general al Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) a decis să includă măsura estonă în lista de măsuri de politică macroprudențială pentru care se recomandă aplicarea prin reciprocitate în temeiul Recomandării CERS/2015/2.

               (4)

               Prin urmare, Recomandarea CERS/2015/2 ar trebui modificată în mod corespunzător,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   SECȚIUNEA 1

      MODIFICĂRI

   Recomandarea CERS/2015/2 se modifică după cum urmează:

               1.

               în secțiunea 1, subrecomandarea C(1) se înlocuiește cu următorul text:

                           „1.

                           Se recomandă autorităților relevante să aplice prin reciprocitate măsurile de politică macroprudențială adoptate de alte autorități relevante și a căror aplicare prin reciprocitate a fost recomandată de către CERS. Se recomandă aplicarea prin reciprocitate a următoarelor măsuri, astfel cum se detaliază în anexă:
                           Belgia:

                                       —

                                       o majorare a ponderii de risc de 5 puncte procentuale aplicată în temeiul articolului 458 alineatul (2) litera (d) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 expunerilor la creditele ipotecare garantate cu bunuri imobiliare situate în Belgia ale instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe ratinguri interne;

                                 Estonia:

                                       —

                                       o rată a amortizorului de risc sistemic de 1 % aplicată în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE expunerilor interne ale tuturor instituțiilor de credit autorizate în Estonia.”;

               2.

               în anexă, se introduce următorul text:
               „Estonia

                     O rată a amortizorului de risc sistemic de 1 % aplicată în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE expunerilor interne ale tuturor instituțiilor de credit autorizate în Estonia

               I.   Descrierea măsurii

                           1.

                           Măsura estonă constituie o rată a amortizorului de risc sistemic de 1 % aplicată în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE expunerilor interne ale tuturor instituțiilor de credit autorizate în Estonia.

                     II.   Aplicarea prin reciprocitate

                           2.

                           În cazul în care statele membre au transpus articolul 134 din Directiva 2013/36/UE în dreptul național, se recomandă autorităților relevante să aplice prin reciprocitate măsura estonă pentru expunerile situate în Estonia ale instituțiilor autorizate la nivel intern în conformitate cu articolul 134 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE. În sensul prezentului alineat se aplică termenul prevăzut în sub-recomandarea C(3).

                           3.

                           În cazul în care statele membre nu au transpus articolul 134 din Directiva 2013/36/UE în dreptul național, se recomandă autorităților relevante să aplice prin reciprocitate măsura estonă pentru expunerile situate în Estonia ale instituțiilor autorizate la nivel intern în conformitate cu sub-recomandarea C(2). Se recomandă autorităților relevante să adopte măsura echivalentă în termen de șase luni.”

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 24 iunie 2016.

            Președintele CERS

         Mario DRAGHI

      (1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

      (2)  JO L 176, 27.6.2013, p. 338.

      (3)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

      (4)  Recomandarea CERS/2015/2 a Comitetului european pentru risc sistemic din 15 decembrie 2015 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (JO C 97, 12.3.2016, p. 9).