               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei pentru a deschide negocieri în numele Uniunii Europene în vederea încheierii unui acord de parteneriat și a unui protocol în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Gambia

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Comisia propune negocierea cu Republica Gambia a unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil care să răspundă necesităților flotei Uniunii și să respecte atât dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, cât și concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

               Între Uniunea Europeană și Republica Gambia există un acord care datează din 1987, când cele două părți au încheiat un acord de pescuit aprobat prin Regulamentul (CEE) nr. 1580/87 al Consiliului din 2 iunie 1987 privind încheierea unui Acord între Comunitatea Economică Europeană și Guvernul Republicii Gambia cu privire la pescuitul în largul Gambiei. Acest acord a fost pus în aplicare prin trei protocoale succesive care au permis accesul navelor Uniunii la zona de pescuit a Gambiei până în luna iunie 1996, care marchează data expirării ultimului protocol de punere în aplicare. De la acea dată, acordul este considerat inactiv.

               Uniunea Europeană dispune deja de o rețea bine dezvoltată de APPS-uri bilaterale în Africa de Vest și Africa Centrală, în special cele cu Marocul, Mauritania, Senegalul, Capul Verde, Liberia, Côte d'Ivoire și São Tomé și Principe.

               APPS-urile contribuie la promovarea obiectivelor PCP la nivel internațional, asigurând faptul că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde ca cele aplicabile în temeiul legislației Uniunii. În plus, APPS-urile promovează cooperarea științifică între UE și partenerii săi, promovează transparența și sustenabilitatea în vederea unei mai bune gestionări a resurselor de pescuit și încurajează guvernanța prin sprijinirea monitorizării, controlului și supravegherii activităților flotelor naționale și străine, furnizând în același timp finanțare pentru lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), pentru a contribui la dezvoltarea durabilă a industriei de pescuit locale.

               Acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil consolidează poziția Uniunii Europene în calitate de membră a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), organismul instituit în temeiul legislației internaționale pentru conservarea și gestionarea speciilor mari migratoare din regiune.

               •Coerența cu alte politici ale UE

               Negocierile pentru încheierea unui APPS și a unui protocol cu Republica Gambia sunt în concordanță cu acțiunea externă a UE privind țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (țările ACP).

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

               Temeiul juridic al deciziei îl constituie articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), din partea a cincea (Acțiunea externă a Uniunii) titlul V (Acordurile internaționale), care stabilește procedura pentru negocierea și încheierea de acorduri între UE și țări terțe.

               •Subsidiaritate (în cazul competenței neexclusive)

               Nu se aplică – competență exclusivă.

               •Proporționalitate

               Decizia este proporțională cu obiectivul urmărit.

               •Alegerea instrumentului

               Instrumentul este prevăzut la articolul 218 alineatul (3) și la articolul 218 alineatul (4) din TFUE.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluare ex post/verificarea adecvării legislației existente

               În 2017, Comisia a efectuat o evaluare ex ante a unui posibil APPS cu Republica Gambia. Conform concluziilor raportului de evaluare, sectoarele pescuitului din UE sunt ferm interesate să pescuiască în Gambia ca parte a strategiei lor regionale, iar un APPS cu Gambia va ajuta la consolidarea monitorizării, controlului și supravegherii și va contribui la îmbunătățirea guvernanței pescuitului în regiune. Gambia și-a exprimat interesul pentru deschiderea negocierilor cu UE în ceea ce privește un posibil APPS.

               •Consultări cu părțile interesate

               Consultările vor avea loc în cadrul Consiliului consultativ pentru flota de lungă distanță. Sunt prevăzute, de asemenea, reuniuni ad hoc cu statele membre, reprezentanți ai industriei și, eventual, ONG-uri.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

               Nu se aplică.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificare

               Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

               Directivele de negociere propuse ca anexă la decizie recomandă autorizarea deschiderii negocierilor, cu includerea unei clauze care să permită suspendarea acordului și a protocolului în cazul încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

               Implicațiile bugetare legate de noul APPS și de noul protocol vor consta în plata către Republica Gambia a unei contribuții financiare compatibile cu cadrul financiar multianual pentru 2014-2020, în special cu alocările pentru linia bugetară aferentă acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil. Cuantumurile anuale pentru angajamente și plăți sunt stabilite în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv cele ale liniei de rezervă pentru protocoalele care nu au intrat în vigoare la începutul anului
                  1
               .

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

               Se preconizează ca negocierile vor începe în al 3-lea sau al 4-lea trimestru al anului 2018.

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

               Comisia recomandă următoarele:

               – Consiliul ar trebui să autorizeze Comisia pentru a deschide și purta negocieri în vederea încheierii unui acord de parteneriat și a unui protocol în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Gambia;

               – Comisia ar trebui să fie desemnată drept negociatorul UE în această privință;

               – Comisia ar trebui să poarte aceste negocieri în consultare cu un comitet special în temeiul dispozițiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene;

               Consiliul ar trebui să aprobe directivele de negociere anexate prezentei recomandări.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei pentru a deschide negocieri în numele Uniunii Europene în vederea încheierii unui acord de parteneriat și a unui protocol în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Gambia

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât ar trebui să se deschidă negocieri în vederea încheierii unui acord de parteneriat și a unui protocol în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Gambia,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să poarte negocieri, în numele Uniunii Europene, în vederea încheierii unui acord de parteneriat și a unui protocol în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Gambia.

               Articolul 2

               Aceste negocieri se desfășoară în consultare cu comitetul special desemnat de Consiliu și în conformitate cu directivele de negociere prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Capitolul 40 (linia de rezervă 40 02 41) în conformitate cu acordul interinstituțional privind CFM (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea
            de decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei pentru a deschide negocieri în numele Uniunii Europene în vederea încheierii unui acord de parteneriat și a unui protocol în domeniul pescuitului sustenabil cu Republica Gambia

               ANEXĂ

               Directive de negociere

               –Obiectivul negocierilor este încheierea unui acord de parteneriat și a unui protocol în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Gambia în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012 cu privire la Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               –Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului ar trebui deci să precizeze cadrul general, precum și principiile și obiectivele generale care vor sta la baza parteneriatului cu Gambia. El ar trebui să includă o clauză de abrogare a actualului Acord dintre Guvernul Republicii Gambia și Comunitatea Economică Europeană cu privire la pescuitul în largul Gambiei
                  1
               .

               –Pentru a promova un pescuit sustenabil și responsabil, asigurând totodată avantaje reciproce pentru UE și pentru Gambia prin intermediul acestui nou acord și al acestui nou protocol, obiectivele de negociere ale Comisiei se bazează pe următoarele:

               ·asigurarea accesului la zona economică exclusivă (ZEE) a Republicii Gambia și obținerea autorizațiilor necesare pentru ca navele flotei UE să poată pescui în ZEE menționată, dezvoltând astfel, printre altele, rețeaua de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil aflate la dispoziția operatorilor din UE;

               ·luarea în considerare a celor mai bune avize științifice disponibile și a planurilor de gestionare relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), pentru a asigura sustenabilitatea de mediu a activităților de pescuit și pentru a promova guvernanța oceanelor la nivel internațional. Activitățile de pescuit ar trebui să fie orientate exclusiv către resursele disponibile, ținându-se cont de capacitatea de pescuit a flotei locale și acordându-se în același timp o atenție specială caracterului de mare migrator al unora dintre stocurile în cauză;

               ·depunerea de eforturi pentru obținerea unei cote adecvate din resursele piscicole, care să corespundă pe deplin intereselor flotelor UE, atunci când resursele respective prezintă interes și pentru alte flote străine;

               ·asigurarea faptului că accesul la resursele piscicole se bazează pe activitatea flotei UE în regiune, ținându-se cont de cele mai actualizate și mai bune evaluări științifice disponibile;

               ·stabilirea unui dialog în vederea consolidării politicii sectoriale, pentru a încuraja punerea în aplicare a unei politici responsabile în domeniul pescuitului, corespunzătoare obiectivelor de dezvoltare ale țării, în special în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului, lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, controlul, monitorizarea și supravegherea activităților de pescuit, furnizarea de avize științifice, precum și stimularea activității economice, contribuind printre altele la eliminarea cauzelor emigrației din Gambia.

               ·includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice;

               –În particular, protocolul ar trebui să definească:

               ·posibilitățile de pescuit, pe categorii, care urmează să fie acordate navelor Uniunii Europene;

               ·compensația financiară și condițiile pentru plata acesteia, precum și

               ·mecanismele de implementare a sprijinului sectorial.

                     (1)

                        Regulamentul (CEE) nr. 1580/87 al Consiliului din 2 iunie 1987 (JO L 146, 6.6.1987).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor privind încheierea unui acord de modificare a contingentului tarifar existent pentru carnea de pasăre și pentru preparatele din carne de pasăre și de modificare a actualului regim tarifar pentru alte bucăți de carne de pasăre, prevăzute în anexa I-A la capitolul 1 din Acordul de asociere între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Acordul de asociere
                  1
                (denumit în continuare „acordul”), inclusiv o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, între Uniunea Europeană (UE) și statele membre ale acestuia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte, se aplică cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2016 și a intrat în vigoare pe deplin la 1 septembrie 2017. Acordul stabilește, printre altele, condiții preferențiale pentru comerțul bilateral cu mărfuri.

                  Începând de la jumătatea anului 2016, utilizând preferințele prevăzute în acord, a început să fie importat în UE, în cantități tot mai mari
                     2
                  , un nou tip de bucăți de carne de pasăre din Ucraina. Acest nou tip constă într-o bucată tradițională de piept de pui cu os, acesta din urmă constituind o parte infimă din greutatea totală a bucății. În urma unui proces minim de transformare, această bucată poate fi comercializată în UE ca piept de pasăre. Această bucată este în principal importată în temeiul liniei tarifare NC 0207 13 70 („alte bucăți proaspete”), iar unele cantități minore au intrat în UE în temeiul liniei tarifare NC 0207 14 70 („alte bucăți congelate”). În temeiul acordului, importurile efectuate în temeiul acestor două linii tarifare pot intra pe piața UE cu taxe vamale zero și fără nicio restricție cantitativă.

                  Ar trebui subliniat faptul că bucățile tradiționale de piept de pui (NC 0207 13 50 sau NC 0207 14 50) fac obiectul unui contingent tarifar (CT) limitat din punct de vedere cantitativ cu taxe vamale zero (în prezent de 17 600 tone, care va atinge 20 000 de tone până în 2021)
                     3
                  , dincolo de care se aplică taxele vamale în regimul clauzei națiunii celei mai favorizate.

                  Creșterea rapidă a importurilor scutite de taxe vamale ale acestui tip specific de bucată de carne de pasăre, care, în timpul negocierilor acordului, nu exista și nici nu se prevedea că va urma să existe, subminează protecția acordată pieptului de pasăre în temeiul acordului și are potențialul de a perturba echilibrul fragil al pieței de carne de pasăre din UE.

                  Obiectivul propunerii este de a autoriza deschiderea de negocieri privind o modificare la acord în vederea unei mai bune încadrări a importurilor în UE de carne de pasăre din Ucraina, asigurând în același timp protecția dorită a producătorilor din UE.

                  În acest sens, modificarea preconizată ar consta în integrarea celor două linii tarifare NC 0207 13 70 și 0207 14 70 în contingentul tarifar existent de 17 600 tone, care va crește la 20 000 de tone în 2021 (numărul de ordine 09.4273), revizuindu-se în același timp dimensiunea contingentului. Importurile care fac obiectul liniilor tarifare NC 0207 13 70 și 0207 14 70 care depășesc contingentul ar continua să fie supuse taxelor vamale în regimul clauzei națiunii celei mai favorizate.

                  Pentru stabilirea noii dimensiuni a contingentului (contingentelor), este oportun să se ia în considerare volumul importurilor în UE din Ucraina de produse obținute de la păsări de curte în cadrul celor două linii tarifare NC 0207 13 70 și 0207 14 70 între iulie 2017 și iunie 2018 și să se țină cont de creșterea probabilă a schimburilor comerciale.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Prezenta propunere vizează stabilirea unui mediu comercial stabil și previzibil pentru carnea de pasăre în temeiul acordului și asigurarea unei creșteri rezonabile și echilibrate a schimburilor comerciale cu Ucraina. Acest lucru este în concordanță cu obiectivul privind comerțul liber și echitabil menționat la articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și cu obiectivul de dezvoltare armonioasă a comerțului mondial menționat la articolul 206 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               •Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

                  Obiectivele descrise mai sus sunt în concordanță cu politica agricolă comună și, în special, cu obiectivele sale în temeiul articolului 39 din TFUE, care includ stabilizarea pieței.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temei juridic

                  Articolul 207 coroborat cu articolul 218 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

                  În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din TUE, principiul subsidiarității nu se aplică în domeniile care sunt de competența exclusivă a UE. Politica comercială comună este menționată printre domeniile care sunt de competența exclusivă a Uniunii la articolul 3 din TFUE. Această politică include negocierea acordurilor comerciale conforme, printre altele, cu articolul 207 din TFUE.

               •Proporționalitate

                  Propunerea respectă principiul proporționalității. Într-adevăr, o modificare a contingentelor tarifare și a concesiunilor privind contingente tarifare stabilite în acord pentru carnea de pasăre și preparatele din carne de pasăre este singura modalitate de a ajunge la o soluție la problema evidențiată mai sus și, prin urmare, de a atinge obiectivul prezentei propuneri.

               •Alegerea instrumentului

                  Decizie a Consiliului Uniunii Europene.

               3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •Consultările cu părțile interesate

                  Mai multe părți interesate, în special sectorul european al cărnii de pasăre, au informat Comisia cu privire la preocupările lor legate de importurile în Uniune de acest nou tip de bucată de carne de pasăre, care constă în principal din piept de pasăre din Ucraina. Comisia a monitorizat îndeaproape importurile de carne de pasăre din Ucraina și a analizat în profunzime afirmațiile părților interesate cu privire la acest aspect.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Comisia a contactat mai multe părți interesate care și-au prezentat punctul de vedere cu privire la preocupări specifice legate de accesul pe piață în ceea ce privește importurile de carne de pasăre scutite de taxe vamale din Ucraina.

               •Evaluarea impactului

               Prezenta propunere nu este susținută de o evaluare a impactului.

               Astfel cum s-a explicat în secțiunea „Motivele și obiectivele propunerii”, importurile de noi tipuri de bucăți scutite de taxe vamale sunt în creștere rapidă. Întrucât aceste importuri nu fac obiectul unor restricții cantitative, ele au potențialul, în cazul în care regimul lor comercial rămâne neschimbat, de a submina protecția prevăzută pentru pieptul de pasăre sub forma contingentelor tarifare în temeiul acordului și, în consecință, de a perturba echilibrul fragil al pieței de carne de pasăre din UE. Prin urmare, este urgent să se găsească o soluție la această situație. Comisia a primit numeroase întrebări scrise din partea deputaților în Parlamentul European și din partea sectorului european al cărnii de pasăre, solicitând luarea de măsuri în vederea găsirii unei soluții.

               Valoarea importurilor în UE în cadrul celor două linii tarifare, NC 0207 13 70 și 0207 14 70, din ultimii ani calendaristici compleți, 2016 și 2017, a atins o valoare combinată a importurilor de 43,9  milioane de euro. Aceasta reprezintă 23,9 % din totalul importurilor UE de carne de pasăre din Ucraina în 2016 și 2017 și reprezintă 1,1 % din totalul importurilor UE de carne de pasăre din toate țările terțe în cei doi ani calendaristici.

                  Măsura propusă va consolida actualele importuri scutite de taxe vamale din cadrul liniilor tarifare NC 0207 13 70 și 0207 14 70, „alte bucăți, proaspete sau congelate”, în cadrul contingentului tarifar existent pentru importurile de carne de pasăre din Ucraina. Astfel, măsura propusă va stabiliza importurile UE existente de carne de pasăre din Ucraina, nefiind prevăzute alte consecințe ale acestei măsuri în ceea ce privește comerțul bilateral.

                  Perioada de timp în care importurile relevante din Ucraina au crescut a coincis cu reducerea importurilor din una dintre principalele țări terțe furnizoare de carne de pasăre, Brazilia, din motive legate în principal de siguranța alimentară. În contextul acestei conjuncturi foarte specifice, echilibrul a putut fi menținut pe piața UE.

                  Cu toate acestea, este foarte probabil ca capacitatea de producție de păsări de curte în Ucraina, care este deja considerabilă și continuă să crească, să conducă la noi creșteri semnificative ale importurilor în UE, în cazul în care, în cadrul acordului, se menține accesul scutit de taxe vamale pentru liniile tarifare „alte bucăți, proaspete sau congelate”. În absența reintroducerii unei taxe vamale în ceea ce privește respectivele linii tarifare, sectorul cărnii de pasăre din Ucraina ar continua să se bucure de acces nelimitat la piața de piept de pasăre din UE. Acest lucru riscă să destabilizeze prețurile și să perturbe echilibrul dintre producție și importuri pe piața cărnii de pasăre din UE.

                  •
                        Adecvarea reglementărilor și simplificarea

               Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

                  Propunerea nu va avea consecințe asupra protecției drepturilor fundamentale.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  Măsura propusă nu va avea niciun impact asupra bugetului UE sub forma pierderilor de taxe vamale ca urmare a introducerii unui contingent tarifar majorat pentru carnea de pasăre. Amploarea creșterii contingentului ar trebui într-adevăr să corespundă în mare măsură importului anual de carne de pasăre care intră în prezent în Uniune fără taxe vamale.

               5.ELEMENTE DIVERSE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

                  Comisia monitorizează îndeaproape importurile de carne de pasăre din țări terțe. Ca urmare a acestei monitorizări, Comisia a detectat, la timp, importurile de aceste noi bucăți de carne de pasăre scutite de taxe vamale. Importurile de carne de pasăre vor continua să fie monitorizate îndeaproape de către Comisie.

               •Documente explicative (pentru directive)

                  Nu se aplică.

               •Explicații detaliate cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

                  Propunerea se referă la autorizația pe care Consiliul o va acorda Comisiei pentru ca aceasta să negocieze o modificare a acordului, în numele UE.

                  În conformitate cu articolul 207 din TFUE, se propune desemnarea de către Consiliul Uniunii Europene a Comitetului pentru politică comercială drept comitet care trebuie consultat în cadrul negocierilor.

                  Parlamentul European va fi informat pe parcursul tuturor etapelor procedurii, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE.

                  Comisia recomandă ca directivele de negociere să fie puse la dispoziția publicului imediat după adoptarea lor.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor privind încheierea unui acord de modificare a contingentului tarifar existent pentru carnea de pasăre și pentru preparatele din carne de pasăre și de modificare a actualului regim tarifar pentru alte bucăți de carne de pasăre, prevăzute în anexa I-A la capitolul 1 din Acordul de asociere între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatul (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul de asociere
                  4
                între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) se aplică cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2016 și a intrat în vigoare la 1 septembrie 2017.

               (2)Începând de la jumătatea anului 2016, Ucraina a început să importe în UE un nou tip de bucată de carne de pasăre în temeiul codurilor NC 0207 13 70 („alte bucăți proaspete”) și NC 0207 14 70 („alte bucăți congelate”). Aceste importuri au crescut puternic, ajungând la 25 000 de tone în primele șase luni ale anului 2018. În temeiul acordului, aceste importuri pot intra pe piața UE cu taxe vamale zero și fără nicio restricție cantitativă.

               (3)Noul tip de bucată de carne de pasăre, care constă dintr-o bucată tradițională de piept de pui cu os, poate fi comercializat în Uniune ca piept de pasăre, în urma unui proces minim de transformare în Uniune. Prin urmare, importurile nelimitate de acest tip de bucăți riscă să submineze condițiile în care pot fi importate în Uniune, în temeiul acordului, bucățile tradiționale de piept de pasăre, în special restricțiile cantitative sub forma unui contingent tarifar.

               (4)Prin urmare, ar trebui deschise negocieri în vederea încheierii unui acord de modificare a Acordului de asociere cu Ucraina în ceea ce privește regimul tarifar și contingentul tarifar pentru carnea de pasăre și preparatele din carne de pasăre,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, o modificare a tarifului vamal al UE pentru cele două linii tarifare NC 0207 13 70 și NC 0207 14 70, „alte bucăți, proaspete sau congelate”, din anexa I-A la capitolul 1 și a contingentului tarifar pentru carnea de pasăre și preparatele din carne de pasăre prevăzut în apendicele la anexa I-A la Acordul de asociere.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară cu consultarea [....].

               Articolul 4

               Prezenta decizie și anexa sa vor fi făcute publice imediat după adoptarea acestora.

               Articolul 5

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 161, 29.5.2014, p. 3.

                     (2)

                        În primele șase luni ale anului 2018, importurile de acest tip de bucăți au ajuns la 25 000 tone în mod provizoriu.

                     (3)

                        A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2078 al Comisiei din 18 noiembrie 2015 (JO L 302, 14.1.2015, p. 63).

                     (4)

                        JO L 161, 29.5.2014, p. 3.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandare de Decizie a Consiliului
            de autorizare a deschiderii negocierilor privind încheierea unui acord de modificare a contingentului tarifar existent pentru carnea de pasăre și pentru preparatele din carne de pasăre și de modificare a actualului regim tarifar pentru alte bucăți de carne de pasăre, prevăzute în anexa I-A la capitolul 1 din Acordul de asociere între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte

               ANEXĂ

               (1)Comisia ar trebui să deschidă negocieri cu Ucraina în ceea ce privește o modificare a Acordului de asociere cu obiectivul de a garanta că importurile în Uniune de carne de pasăre din Ucraina se desfășoară în condiții care asigură o protecție adecvată a producătorilor din UE.

               (2)În acest scop, Comisia ar trebui să poarte negocieri în vederea obținerii următoarelor modificări ale Acordului de asociere:

               –includerea celor două linii tarifare NC 0207 13 70 și 0207 14 70, „alte bucăți, proaspete sau congelate”, în contingentul tarifar actual (numărul de ordine 09.4273) pentru carnea de pasăre, deschis de Uniune în favoarea Ucrainei,

               –o creștere în consecință a volumului contingentului tarifar (numărul de ordine 09.4273) pentru carnea de pasăre, deschis de Uniune în favoarea Ucrainei și

               –reintroducerea taxei în regimul clauzei națiunii celei mai favorizate (CNF) de 100,8 EUR/100 kg/net pentru liniile tarifare 0207 1370 și 0207 14 70 în ceea ce privește importurile din Ucraina care depășesc contingentul tarifar pentru carnea de pasăre (numărul de ordine 09.4273).

               (3)Comisia informează Consiliul cu privire la rezultatele negocierilor și, dacă este cazul, cu privire la eventualele probleme ce pot apărea pe parcursul negocierilor.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.9.2013
            COM(2013) 628 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor cu privire la un acord cuprinzător de cooperare ştiinţifică şi tehnologică între Uniunea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, prin care Confederaţia Elveţiană se asociază la Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) şi la Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru Orizont 2020 şi prin care se reglementează participarea Elveţiei la proiectul ITER în perioada 2014-2020

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Prin scrisoarea din 7 martie 2011, Confederația Elvețiană (denumită în continuare „Elveția”) și-a exprimat interesul de asociere.

               Elveția pare a întruni criteriile de asociere enumerate în articolul 7 din propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)
                  1
                şi, respectiv, în articolul 5 din propunerea de Regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020
                  2
               .

               Elveţia este asociată deja din anul 2004 la programele-cadru ale UE pentru activităţi de cercetare şi de dezvoltare tehnologică. Asocierea Elveţiei la programele-cadru ale UE a fost benefică pentru UE, deoarece a sporit cooperarea în materie de cercetare dintre entităţile Uniunii Europene şi cele elveţiene, în special în domeniul tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor, al sănătăţii şi al nanoştiinţelor. De asemenea, Elveţia este un partener activ care contribuie financiar în cadrul iniţiativelor în temeiul articolului 185. Întrucât dispune de laboratoare şi institute foarte bune în domeniul fisiunii şi fuziunii, Elveţia este considerată un partner excelent şi bine poziţionat în ceea ce priveşte cercetarea Euratom.

               Recent, Elveţia a fost asociată la cel de-al şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013), pe baza Acordului privind cooperarea ştiinţifică şi tehnologică între Comunitatea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte
                  3
               .

               Elveţia este singura ţară terţă asociată la întregul program de cercetare al Euratom. Ea a fost asociată la domeniul tematic „fuziune” al programelor-cadru ale Euratom încă din 1979, pe baza Acordului de cooperare dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Confederația Elvețiană în domeniul fuziunii termonucleare controlate și al fizicii plasmei din 1978
                  4
               . În temeiul articolului 19 alineatul (2) din respectivul acord, acesta se prelungeşte în mod tacit, în conformitate cu deciziile ulterioare privind programul adoptate de Euratom.

               Asocierea Elveţiei la partea referitoare la fisiune a programului-cadru Euratom şi la activităţile nucleare ale Centrului Comun de Cercetare este reglementată prin Acordul de cooperare ştiinţifică şi tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, prin care Confederaţia Elveţiană se asociază la Programul-cadru al Comunităţii Europene a Energiei Atomice pentru activităţi de cercetare şi de formare în domeniul nuclear (2012-2013). Acest acord a intrat în vigoare la 12 decembrie 2012 şi se va aplica în continuare până la 31 decembrie 2013.

               Noul acord dintre Uniunea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Elveţia, pe de altă parte, urmăreşte să reunească într-un cadru comun şi să reglementeze în mod exhaustiv termenii şi condiţiile asocierii Elveţiei la Orizont 2020 şi la Programul pentru cercetare şi formare al Euratom de completare a Programului-cadru Orizont 2020, precum şi participarea Elveţiei la proiectul ITER în perioada 2014-2020. În consecinţă, acest acord ar trebui să succeadă şi să înlocuiască Acordul de cooperare în domeniul fuziunii din 1978. Există mai multe motive pentru aceasta acţiune.

               Sistemul actual al unor acorduri multiple prin care Elveţia se asociază la programele-cadru ale EU şi ale Euratom nu este transparent. Asocierea Elveţiei la programul-cadru Euratom, prin două acorduri diferite, ar putea conduce la o situaţie în care Elveţia ar fi asociată doar la o parte a programului-cadru Euratom.

               Terminologia cuprinsă în Acordul de cooperare în domeniul fuziunii din 1978 este depăşită şi nu mai corespunde instrumentelor de finanţare propuse de Comisie în propunerea de Regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020
                  5
               .

               În temeiul Acordului de cooperare din domeniul fuziunii, Elveţia beneficiază de o formulă financiară pentru contribuţiile la activităţile de fuziune din cadrul programului Euratom care este preferenţială în comparaţie cu formula aplicată cu privire la restul programului Euratom sau la programul-cadru al UE. Un astfel de regim preferenţial este acordat statelor AELS membre ale SEE în legătură cu asocierea acestora la programul-cadru al UE în conformitate cu Acordul privind Spaţiul Economic European. Elveţia a ales să nu facă parte din Spaţiul Economic European. Formula aplicabilă contribuţiilor Elveţiei în temeiul Acordului de cooperare din domeniul fuziunii nu a fost niciodată revizuită, având în vedere faptul că acest acord se prelungeşte în mod tacit pentru programele-cadru ulterioare ale Euratom. Termenii şi condiţiile asocierii Elveţiei în temeiul Acordului de cooperare din domeniul fuziunii ar trebui să fie renegociate.

               Prin urmare, din motive de claritate şi de simplificare, este de dorit să se reglementeze asocierea Elveţiei la programele-cadru ale UE şi ale Euratom şi la proiectul ITER printr-un singur acord cuprinzător.

               Pe lângă faptul că fac posibilă stabilirea unei formule unice/a unui mecanism unic pentru calcularea contribuţiei financiare a Elveţiei la programe şi la ITER, negocierile unui nou acord oferă posibilitatea de a introduce un nou mecanism care permite revizuirea după trei ani de la punerea în aplicare a acordului. Aceasta ar include reevaluarea contribuţiei financiare la programe. Obiectivul este introducerea unei astfel de clauze de revizuire, în viitor, pentru toate ţările terţe asociate la programele-cadru.

               Noul acord nu va fi încheiat înainte de adoptarea programului Orizont 2020, a Programului pentru cercetare şi formare al Euratom de completare a Programului-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 şi a deciziei de finanţare pentru proiectul ITER (2014-2020). Noul acord ar trebui să permită aplicarea sa provizorie începând cu 1 ianuarie 2014.

               Cu toate acestea, semnarea viitorului acord care va rezulta în urma acestor negocieri va depinde de obţinerea unui rezultat satisfăcător în cadrul discuţiilor în curs de desfăşurare referitoare la diverse chestiuni nesoluţionate legate de ansamblul relaţiilor UE-Elveţia, şi mai ales de semnarea, de către Elveţia, a Acordului de cooperare privind GNSS (Sistemul global de navigaţie prin satelit). În plus, noul acord ar trebui să prevadă rezilierea sa automată în cazul rezilierii Acordului dintre UE şi Elveţia privind libera circulaţie a persoanelor şi în absenţa notificării din partea Elveţiei care este necesară, în termen de şase luni de la finalizarea procedurilor interne elveţiene, pentru intrarea în vigoare a protocolului referitor la extinderea asupra Croaţiei a Acordului privind libera circulaţie a persoanelor încheiat cu Elveţia.

               Deşi există alte probleme în cadrul relaţiilor UE-Elveţia, rezilierea automată este legată de Acordul privind libera circulaţie a persoanelor (ALCP) şi de protocolul care extinde acest acord asupra Croaţiei, întrucât acordul în cauză are cel mai direct şi mai profund impact asupra vieţii cetăţenilor statelor membre ale UE.

               2.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Recomandarea de decizie a Consiliului se bazează pe articolul 218 alineatele (3) şi (4) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene şi pe articolul 101 din Tratatul Euratom.

               În lumina celor de mai sus, Comisia recomandă Consiliului să autorizeze Comisia să negocieze cu Confederaţia Elveţiană, în conformitate cu articolul 218 alineatele (3) şi (4) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene şi cu articolul 101 al doilea paragraf din Tratatul Euratom, un acord cuprinzător de cooperare ştiinţifică şi tehnologică între Uniunea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, prin care Confederaţia Elveţiană se asociază la Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) şi la Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru Orizont 2020 şi prin care se reglementează participarea Elveţiei la proiectul ITER în perioada 2014-2020.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor cu privire la un acord cuprinzător de cooperare ştiinţifică şi tehnologică între Uniunea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, prin care Confederaţia Elveţiană se asociază la Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) şi la Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru Orizont 2020 şi prin care se reglementează participarea Elveţiei la proiectul ITER în perioada 2014-2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) şi (4),

               având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 al doilea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât ar trebui deschise negocieri în vederea încheierii unui acord cuprinzător de cooperare ştiinţifică şi tehnologică între Uniunea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, prin care Confederaţia Elveţiană se asociază la Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) şi la Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru Orizont 2020 şi prin care se reglementează participarea Elveţiei la proiectul ITER în perioada 2014-2020,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii şi al Comunităţii Europene a Energiei Atomice, un acord cuprinzător de cooperare ştiinţifică şi tehnologică între Uniunea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, prin care Confederaţia Elveţiană se asociază la Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) şi la Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru Orizont 2020 şi prin care se reglementează participarea Elveţiei la proiectul ITER în perioada 2014-2020.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfăşoară în consultare cu [a se completa de către Consiliu numele comitetului special].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Preşedintele

               ANEXĂ

               DIRECTIVE PENTRU NEGOCIEREA UNUI ACORD ÎNTRE Uniunea Europeană şi Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, prin care Confederaţia Elveţiană se asociază la Programul-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) şi la Programul pentru cercetare şi formare al Comunităţii Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru Orizont 2020 şi prin care se reglementează participarea Elveţiei la proiectul ITER în perioada 2014-2020.

               1.Acordul ar trebui să prevadă asocierea Confederaţiei Elveţiene la întregul Program-cadru pentru cercetare şi inovare Orizont 2020 (2014-2020) şi la întregul Program pentru cercetare şi formare al Euratom (2014-2018) de completare a Programului-cadru Orizont 2020 în conformitate cu Regulamentul Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a normelor de participare şi de diseminare pentru Programul-cadru Orizont 2020 şi pentru Programul-cadru Euratom (2014-2018). De asemenea, acordul ar trebui să reglementeze participarea Confederaţiei Elveţiene la proiectul ITER în perioada 2014-2020. Noul acord cuprinzător ar trebui să succeadă şi să înlocuiască Acordul de cooperare în domeniul fuziunii din 1978.

               2.Pentru a permite Confederaţiei Elveţiene să participe, cât mai curând posibil, la Programul-cadru al UE şi la întregul Program-cadru al Euratom, precum şi la proiectul ITER, ca ţară asociată, acordul ar trebui să prevadă aplicarea sa provizorie începând cu 1 ianuarie 2014.

               3.Comisia ar trebui să facă eforturi să includă în noul acord norme uniforme aplicabile calculării contribuţiei financiare a Elveţiei la programele UE şi Euratom şi la proiectul ITER. Noul acord ar trebui să conţină o clauză care să permită revizuirea punerii sale în aplicare, ceea ce ar include reevaluarea contribuţiei financiare a Elveţiei la programe.

               4.Acordul ar trebui să asigure protecţia adecvată a intereselor financiare ale UE şi ale Euratom, prevăzând comunicarea datelor financiare, audituri şi investigaţii administrative anti-fraudă la faţa locului, asistenţă administrativă şi recuperarea fondurilor. În măsura în care este necesar, acordul ar trebui să aibă în vedere, de asemenea, eliminarea obstacolelor legate de impozitare şi securitate socială, decurgând din participarea transfrontalieră a cercetătorilor la proiecte de cercetare în cadrul acordului, în special pentru personalul Centrului Comun de Cercetare căruia i se aplică statutul funcţionarilor Uniunii Europene.

               5.Acordul ar trebui să prevadă rezilierea sa automată în cazul rezilierii Acordului dintre UE şi Elveţia privind libera circulaţie a persoanelor.

               6.Acordul ar trebui să înceteze să se aplice în absenţa notificării din partea Elveţiei care este necesară, în termen de şase luni de la finalizarea procedurilor interne elveţiene, pentru intrarea în vigoare a protocolului referitor la extinderea asupra Croaţiei a Acordului privind libera circulaţie a persoanelor încheiat cu Elveţia.

                     (1)

                        COM(2011)809/3.

                     (2)

                        COM(2011)812/3.

                     (3)

                        JO L 189, 20.7.2007, p. 26.

                     (4)

                        JO L 242, 4.9.1978, p. 2.

                     (5)

                        COM(2011)812/3.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor pentru modificarea Acordului internațional din 1992 privind zahărul

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Prezenta propunere se referă la o decizie de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Consiliului internațional al zahărului și al Comitetului de administrație al Organizației internaționale a zahărului (denumită în continuare „ISO”), precum și în cadrul oricăror alte posibile organisme ad hoc pe care ISO le poate institui pentru a discuta eventuale modificări la Acordul internațional din 1992 privind zahărul în legătură cu discuțiile prevăzute care vizează revizuirea Acordului internațional din 1992 privind zahărul (denumit în continuare „ISA”).

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Reforma Acordului internațional din 1992 privind zahărul

                  Uniunea Europeană este parte la ISA
                     1
                  .

                  ISA urmărește să sporească cooperarea internațională privind problemele legate direct sau indirect de zahăr la nivel mondial, să ofere un for de consultări interguvernamentale pe tema zahărului și a mijloacelor de îmbunătățire a economiei mondiale a zahărului, să faciliteze comerțul prin colectarea și furnizarea de informații cu privire la piața mondială a zahărului și a altor îndulcitori și să încurajeze creșterea cererii de zahăr, în special pentru utilizări netradiționale. ISA a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1993 pentru o perioadă de trei ani, până la 31 decembrie 1995. Ulterior, acordul a fost prelungit, în mod regulat, cu perioade de câte doi ani. ISA urmează să fie prelungit printr-o decizie a Consiliului internațional al zahărului în noiembrie 2017 și va rămâne în vigoare până la 31 decembrie 2019
                     2
                  .

                  În conformitate cu articolul 8 din ISA, Consiliul internațional al zahărului este organismul responsabil pentru îndeplinirea tuturor funcțiilor necesare pentru aplicarea dispozițiilor ISA. Articolul 13 din ISA prevede că toate deciziile Consiliului internațional al zahărului se iau prin consens, în principiu, cu excepția cazului în care se prevede altfel în ISA. De asemenea, în absența unui consens, deciziile se iau prin vot cu majoritate simplă, cu excepția cazului în care ISA prevede un vot special.

                  În conformitate cu articolul 25 din ISA, membrii ISO dețin în total 2000 de voturi. Fiecare membru ISO are un anumit număr de voturi care este ajustat anual în funcție de criterii definite în prealabil în ISA.

                  Acordul și, în special, alocarea voturilor între membri, care stabilește de asemenea contribuția unui membru, nu mai reflectă realitățile de pe piața mondială a zahărului. În prezent, UE este de departe cel mai mare contribuitor la bugetul ISO. Începând din 2015, ISO discută, la nivelul grupurilor de lucru, posibilitățile de revizuire a mecanismului de alocare a voturilor. Este necesar ca UE să aibă o poziție cu privire la revizuirea ISA, în cazul în care ISO se implică în mod activ în aceste discuții și negocieri.

                  Este în mod evident în interesul Uniunii să se întreprindă o reformă a ISO care să vizeze o mai bună aliniere a practicilor acestei organizații la cele pe care Uniunea le încurajează în alte organisme internaționale ale produselor de bază, precum și la evoluția pieței zahărului la nivel mondial din 1992. Această reformă ar trebui să ducă cel puțin la o transparență atât în ceea ce privește responsabilitățile membrilor în materie de vot, cât și în ceea ce privește contribuțiile financiare ale acestora. Alocarea voturilor în cadrul ISO ar trebui să fie măsurabilă pe baza unor indicatori precum comerțul, consumul, producția și capacitatea de plată. Acest din urmă indicator este utilizat în cadrul Organizației Națiunilor Unite pentru a permite recunoașterea aspectului legat de dezvoltare al zahărului. Luarea în considerare a acestui indicator conduce la alocarea unei părți mai mari a responsabilităților financiare în favoarea membrilor care au o capacitate mai mare de a contribui la bugetul ISO.

                  Comisia poate promova practicile menționate anterior în rândul celorlalți membri ISO; dat fiind că această organizație este bazată pe consens, UE nu o poate reforma unilateral. Prin urmare, membrii ISO, în ansamblul lor, trebuie să transmită un semnal clar că reforma este atât posibilă, cât și dezirabilă. În cursul reuniunilor ISO și în cadrul reuniunilor bilaterale cu alți membri ISO, Comisia ar trebui să fie în măsură să ia inițiativa de a deschide negocieri cu privire la modificarea ISA și să colaboreze cu alți membri în cazul în care aceștia ar lua inițiativa în ceea ce privește propunerile de reformă.

               •Coerența cu practicile existente în organismele internaționale ale produselor de bază

                  În cadrul organismelor internaționale ale produselor de bază, cum ar fi Consiliul Internațional al Cerealelor (CIC) și Consiliul Oleicol Internațional (IOC), Uniunea a negociat o alocare a drepturilor de vot și mecanisme de actualizare anuale clare care reflectă importanța relativă a Uniunii pe piața cerealelor, a măslinelor și a uleiului de măsline. În cadrul CIC, indicatorii sunt comerțul, consumul și producția. Această situație este în contrast cu practica ISO, deoarece acordul din 1992 nu permite efectuarea de ajustări în funcție de evoluția poziției membrilor în economia internațională a zahărului. Orice efort de modificare a ISA ar trebui să vizeze armonizarea practicilor ISO cu cele existente în alte organisme internaționale ale produselor de bază. În plus, alocarea drepturilor de vot nu poate fi calculată în avans de către membri, ci rezultă în schimb dintr-un calcul lipsit de transparență. Deși aceasta a fost practica acceptată timp de 25 de ani, ea nu mai poate continua, având în vedere schimbările intervenite în economia mondială a zahărului.

                  Aceasta survine într-un moment în care Uniunea își reformează politica în domeniul zahărului, iar abolirea cotelor de producție de zahăr va oferi exportatorilor din Uniune un acces mai mare la piețele internaționale ale zahărului, eliminând în același timp constrângerile referitoare la producția de zahăr în Uniune.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Zahărul este un produs sensibil în cadrul politicii comerciale comune a Uniunii și al politicii agricole comune. În cadrul negocierilor comerciale internaționale ale Uniunii, zahărul joacă un rol esențial și atât producția, cât și comerțul sunt monitorizate cu atenție de către Comisie. Zahărul este, de asemenea, un produs de bază important pentru multe țări în curs de dezvoltare, iar aspectul legat de dezvoltare al zahărului este de o importanță capitală pentru politica comercială comună. ISO oferă o platformă neutră pentru discutarea aspectelor legate de zahăr între un număr mare de membri. În același timp, monitorizarea evoluțiilor de pe piața mondială a zahărului este în interesul posibilităților de gestionare a pieței în cadrul politicii agricole comune.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               2.1.Temei juridic

                  Articolul 218 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede autorizarea începerii negocierilor și desemnează, în funcție de domeniul acordului în cauză, negociatorul sau șeful echipei de negociatori a Uniunii. În conformitate cu articolul 218 alineatul (4), Consiliul poate adresa directive negociatorului și poate desemna un comitet special, negocierile trebuind să fie conduse în consultare cu acest comitet.

               2.2.Aplicarea la cazul în discuție

                  Consiliul internațional al zahărului este un organism creat printr-un acord, și anume ISA. În temeiul articolului 44 din ISA, Consiliul internațional al zahărului poate, prin vot special, să recomande membrilor ISO o modificare la acord. În cazul în care nu există o majoritate calificată pentru a constitui un vot special, nu poate fi făcută o propunere de modificare a ISA. ISA nu prevede nicio altă posibilitate de a iniția o modificare. În consecință, singura alternativă pentru membrii ISO care nu sunt de acord cu menținerea status quo-ului este de a nu accepta prelungirea ISA pentru o altă perioadă de doi ani, ceea ce înseamnă retragerea din ISO.

                  Actul avut în vedere pentru care se adoptă o poziție în numele Uniunii poate duce la modificarea cadrului instituțional al acordului.

                  Temeiul juridic procedural al deciziei propuse este, prin urmare, articolul 218 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (4) din TFUE.

               2.4.Concluzie

                  Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE.

               •Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă)

                  Uniunea este parte la ISA și este reprezentată de Comisie în Consiliul ISO. Statele membre nu sunt parte distinctă la ISA. Negocierea de către UE a oricărei modificări posibile a ISA ține de competența exclusivă a Uniunii.

               •Proporționalitate

                  Modificarea ISA în vederea instaurării unei structuri de vot care să reprezinte importanța relativă a membrilor ISO în economia mondială a zahărului este în interesul Uniunii și este de preferat față de anularea participării Uniunii în calitate de membru al ISO. În prezent, participarea UE la ISO este benefică atât pentru Uniune, cât și pentru celelalte state membre ale ISO. Cu toate acestea, având în vedere că evoluția importanței relative a UE nu a determinat o reducere a numărului de voturi și, în consecință, o reducere a contribuțiilor financiare, această participare survine la un preț prea mare. Contribuția altor membri ISO care și-au sporit prezența pe piețele de zahăr la nivel global nu a crescut în aceeași măsură.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Consultările cu părțile interesate

                  Uniunea este membră a ISO și această participare se bucură, din 1992, de susținerea generală a sectorului zahărului din UE, precum și de susținerea majorității statelor membre. Nu se consideră a fi necesar să se întreprindă consultări cu părțile interesate referitoare la un proces care vizează pur și simplu continuarea participării Uniunii la ISO, chiar dacă în temeiul unui alt set de norme care să fie în concordanță cu cel al altor organisme internaționale ale produselor de bază din care UE face parte. În cele din urmă, importanța relativă redusă a UE pe piața mondială a zahărului ar trebui, de asemenea, să determine o reducere modestă a contribuțiilor la ISO. În temeiul normelor actuale, UE va trebui să plătească mai mult decât este corect, în timp ce alți membri ISO nu plătesc sau nu plătesc la timp.

               •Evaluarea impactului

                  O evaluare integrală a impactului nu este necesară, deoarece măsura nu este susceptibilă să aibă un impact economic, social sau de mediu important. Modificarea cu succes a ISA, ar duce, mutatis mutandis, la o scădere a contribuției financiare a UE la ISO. În același timp, o alocare mai transparentă și mai echitabilă a voturilor ar putea chiar să contribuie la atragerea de noi membri ISO, ceea ce ar conduce la reduceri suplimentare ale costurilor.

                  Deși o contribuție corectă și echitabilă a UE la bugetul ISO este cu siguranță obiectivul principal al modificării acordului, mai există și alte motive, pe lângă cele bugetare, care justifică reforma. Necesitatea pentru membrii ISO de a-și asuma responsabilitatea în ceea ce privește contribuțiile lor la bugetul administrativ al ISO reprezintă un punct de plecare pentru modernizarea ISO și ar determina, de asemenea, o participare mai activă în cadrul ISO a membrilor săi.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Deschiderea negocierilor nu se consideră a avea un impact bugetar.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor pentru modificarea Acordului internațional din 1992 privind zahărul

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Uniunea este parte la Acordul internațional din 1992 privind zahărul
                  3
                (denumit în continuare „ISA”) și membru al Organizației internaționale a zahărului (denumită în continuare „ISO”).

               (2)Din 1995, Uniunea a aprobat prelungirea ISA pe perioade de doi ani. Comisia a propus Consiliului să autorizeze Comisia să adopte o poziție în favoarea prelungirii ISA, pentru o nouă perioadă de până la doi ani, respectiv până la 31 decembrie 2019.

               (3)În conformitate cu articolul 8 din ISA, Consiliul internațional al zahărului este organismul responsabil pentru îndeplinirea tuturor funcțiilor necesare pentru aplicarea dispozițiilor ISA. Articolul 13 din ISA prevede că toate deciziile Consiliului internațional al zahărului se iau prin consens, în principiu, cu excepția cazului în care se prevede altfel în ISA. De asemenea, în absența unui consens, deciziile se iau prin vot cu majoritate simplă, cu excepția cazului în care ISA prevede un vot special.

               (4)În conformitate cu articolul 25 din ISA, membrii ISO dețin în total 2000 de voturi. Fiecare membru ISO are un anumit număr de voturi care este ajustat anual în funcție de criterii definite în prealabil în ISA.

               (5)Este în interesul Uniunii să participe la un acord internațional privind zahărul, având în vedere importanța acestui sector pentru o serie de state membre și pentru economia sectorului zahărului din UE.

               (6)Cu toate acestea, cadrul instituțional al ISA și în special alocarea voturilor între membri, care stabilește de asemenea contribuția financiară a unui membru la ISO, nu mai reflectă realitățile de pe piața mondială a zahărului.

               (7)În cadrul normelor ISA privind contribuțiile financiare la ISO, ponderea Uniunii a rămas aceeași din 1992, deși piața mondială a zahărului și, în special, poziția relativă a Uniunii pe această piață s-a modificat în mod substanțial de atunci. Prin urmare, în ultimii ani, Uniunea Europeană și-a asumat o parte disproporționat de mare din costurile bugetare și din responsabilitățile presupuse de aceste costuri în cadrul ISO.

               (8)Normele ISA privind contribuția financiară pot fi modificate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 44 din ISA. Pe baza articolului respectiv, Consiliul internațional al zahărului poate, prin vot special, să recomande membrilor ISO o modificare la ISA. Uniunea, în calitatea sa de membru al Consiliului internațional al zahărului în conformitate cu articolul 7 din ISA, ar trebui să fie în măsură să inițieze și să participe la negocieri în vederea modificării cadrului instituțional al ISA.

               (9)Prin urmare, este necesar să se autorizeze Comisia să înceapă negocierile în cadrul Consiliului internațional al zahărului pentru modificarea ISA, să se stabilească orientările de negociere și să se numească un comitet special pe care Comisia îl va consulta în timpul negocierilor,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii Europene, modificările la Acordul internațional din 1992 privind zahărul.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu [a se completa de către Consiliu numele comitetului special].

               Articolul 4

               Prezenta decizie este valabilă până la 31 decembrie 2019.

               Articolul 5

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia (92/580/CEE) a Consiliului din 13/11/1992; JO L 379, 23.12.1992, p.15.

                     (2)
                  Decizia Consiliului xxxx (a se insera trimiterea la propunerea Comisiei de Decizie a Consiliului)

                     (3)
                  Decizia Consiliului din 13 noiembrie 1992 privind semnarea și încheierea Acordului internațional din 1992 privind zahărul (JO L 379, 23.12.1992, p. 15).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            ANEXĂ
            la
            Decizia Consiliului
            de autorizare a deschiderii negocierilor pentru modificarea Acordului internațional din 1992 privind zahărul

               ANEXĂ

               Directive pentru negocierea modificărilor la Acordul internațional din 1992 privind zahărul

               Comisia poate deschide negocieri cu celelalte părți la Acordul internațional din 1992 privind zahărul (denumit în continuare „ISA”), în cadrul Consiliului internațional al zahărului, pentru a moderniza ISA, luând în considerare evoluțiile de pe piața mondială a zahărului, și pentru a aborda discrepanțele actuale dintre influența și contribuțiile financiare ale membrilor la Organizația internațională a zahărului și poziția lor relativă pe piața mondială a zahărului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.11.2017
            COM(2017) 803 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului
                  1
               , în special articolul 10 alineatul (2) al patrulea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)La 16 iunie 2017 Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), că în România exista o abatere importantă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               (2)Având în vedere abaterea importantă stabilită, la 16 iunie 2017 Consiliul a adresat României o recomandare prin care invita această țară să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  2
                nu depășește 3,3 % în 2017, corespunzând unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB. Acesta a recomandat României să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară urmau să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit termenul de 15 octombrie 2017, până la care România trebuia să prezinte un raport privind măsurile luate ca răspuns la respectiva recomandare.

               (3)La 26 și 27 septembrie 2017, Comisia a întreprins o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților române pentru observații, Comisia și-a prezentat constatările Consiliului la 24 octombrie 2017. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice. Raportul Comisiei constată că autoritățile române nu intenționează să dea curs Recomandării Consiliului din 16 iunie 2017. Autoritățile au declarat că obiectivul lor pentru 2017 rămâne un deficit global de 3 % din PIB. Având în vedere deviația pozitivă și în creștere a PIB-ului, acest fapt ar conduce la o deteriorare a deficitului structural în 2017, ceea ce ar contraveni recomandării Consiliului. Situația reflectă în mod clar o politică fiscală expansionistă.

               (4)La 13 octombrie 2017, autoritățile române au prezentat un raport privind măsurile luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017. În raportul lor, autoritățile au reiterat faptul că obiectivul lor pentru 2017 rămâne un deficit global de 3 % din PIB. Singura măsură enumerată în raport care are un impact bugetar semnificativ în 2017 este o majorare a accizelor la produsele energetice înapoi la nivelul lor din 2016 (adică anularea unei reduceri a accizelor adoptată anterior și care a intrat în vigoare în ianuarie 2017). Astfel, impactul bugetar al măsurilor raportate este semnificativ inferior cerinței stipulate în recomandarea Consiliului.

               (5)Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2017, soldul structural se va deteriora cu 1,1 % din PIB, atingând un deficit de 3,3 % în 2017. Această situație este opusul îmbunătățirii structurale recomandate de 0,5 % din PIB în raport cu 2016. Creșterea corespunzătoare a cheltuielilor publice primare nete s-a ridicat la 4,9 %, cu mult peste criteriul de referință privind cheltuielile, de 3,3 %. Această deteriorare față de 2016 a fost determinată de reduceri ale impozitelor indirecte, în special ale TVA și accizelor, care au intrat în vigoare la începutul anului, precum și de majorările salariilor din sectorul public și ale prestațiilor sociale, introduse de-a lungul anului. De la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017, mărirea accizelor la produsele energetice înapoi la nivelul lor din 2016, precum și o reducere a investițiilor publice introdusă  în rectificarea bugetară din luna septembrie au avut un impact pozitiv asupra deficitului public, deși efectul lor a fost compensat în mare măsură de creșterea salariilor din sectorul public, inclusă și ea în rectificarea bugetară.

               (6)Aceste considerații conduc la concluzia că răspunsul României la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 a fost insuficient. Efortul bugetar se situează sub nivelul de ajustare structurală anuală de 0,5 % din PIB pentru 2017, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominale a cheltuielilor publice primare nete care nu depășește 3,3 % în 2017,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează României.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Cheltuielile publice nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional luate atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor vizând un acord cu Statele Unite ale Americii privind evaluarea conformității

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL RECOMANDĂRII

               •Motivele și obiectivele recomandării

               La 25 iulie 2018, președintele Comisiei Europene și președintele Statelor Unite ale Americii au ajuns la un acord privind lansarea unei noi etape a relațiilor comerciale între Statele Unite și Uniunea Europeană pentru a facilita comerțul și a evita escaladarea tensiunilor comerciale. Declarația comună viza înființarea unui grup de lucru executiv care să ia în considerare, printre altele, măsuri de reducere a obstacolelor și a costurilor administrative, păstrând în același timp nivelul înalt de protecție a fiecărei părți.

               Prezenta recomandare de deschidere a negocierilor cu Statele Unite face parte dintr-un set mai amplu de acțiuni menite să îmbunătățească cooperarea dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii cu privire la aspecte de reglementare și la utilizarea standardelor în sprijinul reglementărilor. Recomandarea prevede proiecte de directive de negociere vizând facilitarea schimburilor comerciale și, în consecință, creșterea fluxurilor comerciale de produse industriale între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii prin reducerea costurilor de evaluare a conformității, într-un mod reciproc și echilibrat.

               UE și SUA sunt cele mai mari și mai integrate economii din lume, având un istoric comun și îndelungat de schimburi comerciale și un nivel similar de dezvoltare economică. SUA este principala destinație a exporturilor UE de produse industriale și este al doilea cel mai mare exportator de produse industriale în UE (după China). Comerțul cu mărfuri dintre UE și SUA s-a situat în 2017 la valoarea de 633 miliarde EUR, fiind reprezentat în principal de produse industriale (598 miliarde EUR, cea mai mare pondere, de 166 miliarde EUR, având-o mașinile și echipamentele). Aproximativ 4,7 milioane de locuri de muncă din UE sunt asociate producției pentru exporturile destinate SUA. Produsele industriale reprezintă cea mai mare parte a comerțului nostru de mărfuri cu SUA (94 % din exporturile UE și 95 % din importuri). Comerțul cu mărfuri dintre UE și SUA a crescut în mod constant în ultimii 10 ani. Având în vedere aceste importante fluxuri comerciale, este probabil că operatorii economici de pe ambele maluri ale Atlanticului vor beneficia în mare măsură de eliminarea duplicării cerințelor în materie de testare, inspecție și certificare, reducând astfel costurile suportate de întreprinderi pentru a avea acces la piețele respective.

               Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii au propriile lor practici de evaluare a conformității pentru a se asigura că producătorii pot introduce un produs pe piață numai atunci când îndeplinește toate cerințele aplicabile pentru a se asigura faptul că produsele nesigure sau neconforme nu apar pe piețele respective. Ele pot include testarea, inspecția și certificarea. Diferențele dintre abordările vizând evaluarea conformității pot duce la costuri suplimentare și la procese administrative îndelungate și complexe, fără a se îmbunătăți în mod necesar siguranța produselor. În cazul unei evaluări obligatorii a conformității efectuate de o parte terță (aproximativ 70 % din cazurile din Statele Unite), crearea condițiilor pentru ca exportatorii să solicite certificarea în țara de export a produselor pentru a dovedi conformitatea cu normele aplicabile în țara importatoare poate facilita comerțul. Această posibilitate există doar pentru anumite sectoare în temeiul acordului existent de recunoaștere reciprocă încheiat între UE și SUA în 1998, care nu funcționează corespunzător pentru toate sectoarele vizate. Astfel, costurile de evaluare a conformității pot fi semnificative pentru exporturile UE, în special în sectoare-cheie cum ar fi mașinile și echipamentele.

               Reducerea costurilor de evaluare a conformității poate conferi beneficii economice semnificative, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care sunt afectate în mod disproporționat de ele. Având în vedere dimensiunea lor, este adesea mult mai greu pentru IMM-uri să facă față barierelor comerciale decât pentru întreprinderile mari. Adesea, ele nu dispun de capacitatea și/sau de resursele necesare pentru a face față diferențelor în ceea ce privește cerințele privind produsele și procedurile aplicabile de evaluare a conformității și au dificultăți în a găsi informațiile relevante. Prin urmare, o reducere a numărului de obstacole în ceea ce privește evaluarea conformității ar putea constitui un avantaj deosebit pentru IMM-urile exportatoare din industriile producătoare de bunuri. Este posibil ca ele să beneficieze într-o proporție mai mare de pe urma scăderii costurilor asociate operațiunilor de comerț. Această scădere a costurilor comerciale poate, uneori, să fie crucială atunci când producătorii decid dacă să exporte sau să nu exporte.

                  Facilitarea acceptării rezultatelor evaluării conformității necesită un acord internațional care să permită, după îndeplinirea cerințelor relevante, organismelor de evaluare a conformității care nu sunt stabilite pe teritoriul UE să certifice conformitatea produselor cu legislația UE relevantă. Prin urmare, prezenta recomandare propune inițierea de negocieri cu SUA, cu obiectivul de a reduce costurile de evaluare a conformității pentru operatorii economici de ambele maluri ale Atlanticului prin încheierea unui acord de acceptare a rezultatelor evaluării conformității realizate de organismele de evaluare a conformității de pe teritoriul părții exportatoare pe teritoriul părții importatoare, în conformitate cu cerințele tehnice ale acesteia din urmă.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

                  Domeniul de aplicare al prezentei recomandări se limitează la punerea în aplicare a părții din Declarația comună din 25 iulie 2018 vizând îmbunătățirea comerțului cu mărfuri prin facilitarea acceptării rezultatelor evaluării conformității, asigurând, în același timp, faptul că nivelul înalt de protecție este pe deplin menținut. Obiectivul este de a facilita relațiile comerciale și de a reduce tensiunile comerciale dintre UE și SUA, el fiind pe deplin compatibil cu Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevede că UE trebuie să încurajeze integrarea tuturor țărilor în economia mondială, inclusiv prin eliminarea treptată a barierelor în calea comerțului internațional
                     1
                  .

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Recomandarea este coerentă cu alte politici ale Uniunii.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               Temeiul juridic

                  Articolul 207 alineatul (3) și alineatul (4) primul paragraf, în coroborare cu articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               Subsidiaritatea (pentru competența neexclusivă)

                  În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din TUE, principiul subsidiarității nu se aplică în domeniile care sunt de competența exclusivă a UE. Politica comercială comună figurează printre domeniile care sunt de competența exclusivă a Uniunii la articolul 3 din TFUE. Această politică include negocierea de acorduri comerciale în temeiul, printre altele, al articolului 207 din TFUE.

               Proporționalitatea

                  Recomandarea Comisiei este concordantă cu principiul proporționalității și este necesară având în vedere obiectivul nostru de reducere a tensiunilor comerciale cu SUA.

               Alegerea instrumentului

                  Decizie a Consiliului Uniunii Europene.

               2.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               Evaluările ex post/verificările adecvării legislației existente

                  Nu se aplică

               •Consultările cu părțile interesate

                  Începând cu anul 2012 au avut loc mai multe consultări cu părțile interesate sub formă de audieri și de reuniuni de dialog cu societatea civilă pentru a se lua în considerare posibilele beneficii care se pot obține în urma unei cooperări mai strânse între UE și SUA în materie de reglementare. Aceasta se adaugă la dezbaterile publice care au loc sau care sunt organizate de Parlamentul European și de statele membre ale UE.

                  În contextul prezentei recomandări va fi lansată în curând o nouă rundă de consultări cu părțile interesate vizând posibile inițiative de cooperare în materie de reglementare cu SUA, constând în publicarea unei foi de parcurs care să stabilească o strategie de consultare a părților interesate (cu posibilitatea ca părțile interesate să transmită puncte de vedere în termen de patru săptămâni).

                  Rezultatele consultărilor vor fi rezumate într-un scurt raport de sinteză. De asemenea, Comisia va oferi un răspuns la principalele recomandări ale părților interesate. Consultarea nu se va limita la chestiunea evaluării conformității, ci va urmări și identificarea altor inițiative de realizat împreună cu SUA, care ar putea aduce beneficii semnificative, menținând sau chiar amplificând nivelurile de protecție existente.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Începând cu anul 2012, în cadrul activităților de consultare anterioare, au fost deja acumulată o expertiză considerabilă cu privire la posibilele beneficii care se pot obține în urma unei cooperări mai strânse între UE și SUA în ceea ce privește evaluările conformității (a se vedea linkurile și documentele de pe următorul site de internet:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). Totuși, această expertiză va fi actualizată în contextul noilor consultări ale părților interesate menționate mai sus.

               •Evaluarea impactului

               Din cauza imperativului politic de a avansa rapid în vederea reducerii tensiunilor comerciale dintre UE și SUA, astfel cum a fost exprimat de președintele Comisiei în urma întâlnirii sale cu președintele SUA și girat de Consiliul European în cadrul reuniunii sale informale din 16 mai 2018 de la Sofia, s-a renunțat la procesul oficial de evaluare a impactului în favoarea unei abordări mai proporționale pentru a asigura colectarea de date concrete și consultarea părților interesate. Această abordare proporțională este justificată și deoarece se estimează că noul acord nu va avea efecte economice, sociale sau de mediu semnificative, în afară beneficiilor care decurg din simplificarea evaluării conformității pentru anumite sectoare de produse.

               •Drepturile fundamentale

                  Recomandarea este coerentă cu tratatele UE și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

               3.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Acordul privind evaluarea conformității dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană nu va avea niciun impact negativ asupra bugetului UE. Se poate estima apariția unui impact pozitiv indirect ca urmare a creșterii fluxurilor comerciale.

               4.ALTE ELEMENTE

               •Aspecte procedurale

               Comisia va negocia în numele UE. În conformitate cu articolul 218 alineatul (4) din TFUE, se propune desemnarea de către Consiliul Uniunii Europene a Comitetului pentru politică comercială ca fiind comitetul care trebuie consultat în cadrul negocierilor.

               Parlamentul European va fi informat pe parcursul tuturor etapelor procedurii, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE.

               Comisia publică prezenta recomandare și anexa sa imediat după adoptarea lor.

               Comisia recomandă ca directivele de negociere să fie puse la dispoziția publicului imediat după adoptarea lor de către Consiliu.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor vizând un acord cu Statele Unite ale Americii privind evaluarea conformității

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (3) și alineatul (4) primul paragraf, în coroborare cu articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să deschidă negocieri, în numele Uniunii Europene, cu Statele Unite ale Americii, care să vizeze un acord privind evaluarea conformității.

               Articolul 2

               Negocierile se desfășoară pe baza directivelor de negociere emise de Consiliu și menționate în anexă.

               Articolul 3

               Comisia desfășoară negocieri în consultare cu [a se completa de către Consiliu numele comitetului special].

               Articolul 4

               Prezenta decizie și anexa sa vor fi făcute publice imediat după adoptarea acestora.

               Articolul 5

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Articolul 21 alineatul (2) litera (e) din TUE.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de decizie a Consiliului
            de autorizare a deschiderii negocierilor vizând un acord cu Statele Unite ale Americii privind evaluarea conformității

               ANEXĂ

               DIRECTIVE DE NEGOCIERE A UNUI ACORD CU STATELE UNITE ALE AMERICII PRIVIND EVALUAREA CONFORMITĂȚII

               Natura și domeniul de aplicare al acordului

               1.Acordul ar trebui să conțină exclusiv dispoziții privind evaluarea conformității între părți.

               2.Acordul ar trebui să fie în deplină concordanță cu normele și obligațiile Organizației Mondiale a Comerțului (OMC).

               3.Acordul ar trebui să prevadă angajamente reciproce privind evaluarea conformității.

               Obiective

               4.Obiectivul negocierii este de a facilita comerțul dintre UE și SUA prin dezvoltarea unor procese simplificate pentru a ușura recunoașterea rezultatelor evaluării conformității care confirmă conformitatea produselor cu reglementările tehnice ale unei părți, asigurând în același timp faptul că nivelul înalt de protecție este pe deplin menținut.

               Cuprins

               Acord orizontal simplificat privind evaluarea conformității

               5.Părțile vor analiza fezabilitatea introducerii unor cerințe mai puțin împovărătoare de evaluare a conformității pe baza evaluării riscului asociat produsului.

               6.Părțile ar trebui să elaboreze cerințe care să permită unei părți importatoare să accepte rezultatele evaluării conformității care confirmă conformitatea cu reglementările sale tehnice, emise de organismele de evaluare a conformității situate pe teritoriul celeilalte părți.

               7.Acordul ar trebui să includă, de asemenea, dispoziții pentru a asigura proceduri și abordări îmbunătățite și eficiente în sectoarele în care se întâlnesc în prezent obstacole, în special în sectoarele mașinilor, electricității și electronicii.

               8.Acordul ar trebui să acopere în principal sectoarele pentru care partea importatoare solicită o evaluare a conformității efectuată de o parte terță și ar fi condiționat de acordul părților de a exercita o supraveghere eficientă din partea autorității publice a organismelor de evaluare a conformității situate pe teritoriul lor.

               9.Acordul ar trebui să abordeze, după caz, relația sa cu acordurile UE – SUA privind recunoașterea reciprocă care sunt în prezent în vigoare.

               Dispoziții finale

               10.Acordul ar trebui să instituie o structură instituțională care să asigure punerea în aplicare a acordului.

               11.Acordul ar trebui să cuprindă dispoziții privind încetarea și/sau suspendarea (parțială) a acordului.

               12.Acordul ar trebui să fie autentic în egală măsură în toate limbile oficiale ale UE și să includă o clauză lingvistică în acest sens.