title: Recomandarea Consiliului din 15 octombrie 2018 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise

text:
               16.10.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 374/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 15 octombrie 2018
      privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO) și specificarea unor obiective mai precise
      (2018/C 374/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 46 alineatul (6),
      având în vedere Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (1),
      având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
      întrucât:

                  (1)

                  Articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Decizia (PESC) 2017/2315 prevede că Consiliul adoptă decizii și recomandări pentru a stabili etapele îndeplinirii angajamentelor mai stricte care figurează în anexa la decizia respectivă în cursul celor două faze inițiale consecutive (anii 2018-2020 și 2021-2025) și a specifica, la începutul fiecărei faze, obiectivele mai precise pentru îndeplinirea angajamentelor mai stricte.

                  (2)

                  Recomandarea Consiliului din 6 martie 2018 privind o foaie de parcurs pentru implementarea PESCO (2) prevede că este oportună adoptarea de către Consiliu a unei recomandări privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor, care să definească și indicatori stabiliți de comun acord pentru a oferi sprijin statelor membre participante în îndeplinirea angajamentelor și pentru a evalua progresele realizate în această privință.

                  (3)

                  Secretariatul PESCO, asigurat în comun de către Serviciul European de Acțiune Externă, inclusiv de Statul-Major al Uniunii Europene (EUMS), și Agenția Europeană de Apărare (AEA) în temeiul articolului 7 din Decizia (PESC) 2017/2315, a furnizat un răspuns inițial până la sfârșitul lunii martie 2018 cu privire la tipul, gradul de detaliere și structura informațiilor furnizate în cadrul planurilor naționale de punere în aplicare comunicate de statele membre participante în decembrie 2017, astfel cum a solicitat Consiliul în Recomandarea sa din 6 martie 2018.

                  (4)

                  La 25 iunie 2018, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2018/909 (3) care stabilește un set comun de norme de guvernanță pentru proiectele PESCO. La aceeași dată, Consiliul a adoptat concluzii menționând că așteaptă cu interes adoptarea unei recomandări a Consiliului privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate de statele membre participante la PESCO și specificarea unor obiective mai precise.

                  (5)

                  Consiliul va fi invitat să ajungă la un acord, în noiembrie 2018, cu privire la prima punere în aplicare integrală a procesului anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), care urmează să fie lansată în toamna anului 2019.

                  (6)

                  Prin urmare, Consiliul ar trebui să adopte o recomandare privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul PESCO și specificarea unor obiective mai precise,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      I.   Obiectiv și domeniu de aplicare

                  1.

                  Obiectivul prezentei recomandări este de a asigura o abordare comună și de a permite statelor membre participante să-și îndeplinească angajamentele mai stricte care figurează în anexa la Decizia (PESC) 2017/2315, precum și de a facilita procesul de evaluare anuală prevăzut la articolul 6 din respectiva decizie, pe baza unui set complet de date relevante, inclusiv foi de parcurs care să reflecte, acolo unde este cazul, obiectivele și etapele intermediare. Aceste date ar trebui să fie puse la dispoziție anual de către statele membre participante în planurile lor naționale de punere în aplicare, revizuite și actualizate în conformitate cu articolul 3 din decizia respectivă. Normele de securitate prevăzute în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (4) ar trebui să se aplice și planurilor naționale de punere în aplicare. Statele membre participante ar trebui, cu sprijinul secretariatului PESCO, să asigure transparența și să sporească în continuare coerența și consecvența informațiilor solicitate și furnizate în contextul PESCO și al altor inițiative din domeniul apărării, inclusiv CARD. Ar trebui sporită și consolidată în continuare coerența dintre diferitele inițiative în domeniul apărării, inclusiv în ceea ce privește raportarea efectuată de statele membre, ținându-se cont de învățămintele trase la sfârșitul primei faze a PESCO (2018-2020).

                  2.

                  În conformitate cu angajamentele prevăzute în anexa la Decizia (PESC) 2017/2315 și fără a le modifica sau a introduce noi angajamente, prezenta recomandare oferă orientări cu privire la stabilirea etapelor îndeplinirii acestor angajamente pentru fazele 2018-2020 și 2021-2025 și specifică obiective mai precise pentru fiecare angajament în parte, inclusiv angajamentele care trebuie îndeplinite înainte de 2020. De asemenea, prezenta recomandare conține indicatori de progres care oferă sprijin statelor membre participante pentru planificarea îndeplinirii angajamentelor mai stricte și pentru evaluarea progreselor în această privință.

                  3.

                  Obiectivele mai precise menționate în secțiunea II, care includ și indicatorii de progres, după caz, pentru angajamente specifice, vor permite statelor membre participante să planifice îndeplinirea angajamentelor mai stricte într-un mod structurat și transparent și să furnizeze informații detaliate și care pot fi evaluate, cu privire la progresele realizate în ceea ce privește îndeplinirea fiecărui angajament în parte în planurile lor naționale de punere în aplicare.

                  4.

                  Obiectivul este de a se obține primele rezultate specifice în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor mai stricte înainte de sfârșitul anului 2020 și de a se elabora un proces de planificare temeinic, pentru a se asigura continuitatea progreselor înregistrate pe marginea acestora și după încheierea primei faze. La sfârșitul primei faze, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Decizia (PESC) 2017/2315, Consiliul va actualiza și va consolida, dacă va fi necesar, angajamentele mai stricte stabilite în decizia menționată, prin prisma realizărilor obținute prin intermediul PESCO, cu scopul de a reflecta necesitățile operaționale și în materie de capabilități ale Uniunii, precum și mediul de securitate în schimbare. O astfel de decizie se va baza pe un proces de revizuire strategică vizând evaluarea îndeplinirii angajamentelor PESCO de către fiecare stat membru participant în parte. În acest context, la începutul următoarei faze, Consiliul ar trebui să adopte un al doilea set de obiective mai precise pentru faza 2021-2025, actualizate și mai ambițioase, dacă este cazul, ținând seama de articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Decizia (PESC) 2017/2315.

            II.   Stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor prin specificarea unor obiective mai precise
      Angajamentele 1-5

                  5.

                  Angajamentul 1: Statele membre participante ar trebui să furnizeze, în planurile lor naționale de punere în aplicare, date financiare exacte cu privire la evoluția cheltuielilor totale pentru apărare, în comparație cu anul precedent, în termeni reali (5), inclusiv în cifre absolute, demonstrând existența unui plan care să vizeze o creștere constantă a cheltuielilor. În această privință, statele membre participante ar trebui, de asemenea, să includă în planurile lor naționale de punere în aplicare previziunile cheltuielilor lor pentru anii următori, convenite la nivel național. Statele membre participante care sunt și membri ai NATO și în cazul cărora nivelul cheltuielilor cu apărarea respectă orientările NATO în materie sau chiar le depășesc ar trebui să specifice dacă plănuiesc să mențină sau să modifice respectivul nivel al cheltuielilor lor cu apărarea. Pornind de la informațiile furnizate în planurile naționale de punere în aplicare, raportul anual al Înaltului Reprezentant va oferi, de asemenea, o prezentare detaliată a evoluției cheltuielilor cu apărarea ale statelor membre participante, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Decizia (PESC) 2017/2315.

                  6.

                  Angajamentul 2: Statele membre participante ar trebui să furnizeze, fiecare, în planurile lor naționale de punere în aplicare, date financiare exacte cu privire la modul în care intenționează să contribuie la criteriul colectiv de referință (6) de 20 % pentru investițiile în apărare. Aceste informații ar trebui să ofere o previziune a creșterii în termeni reali, în comparație cu anul anterior, ca procent din bugetul total al apărării. Cifrele furnizate ar trebui să cuprindă investiții pentru achizițiile din domeniul apărării și al cercetării și dezvoltării (C & D). Statele membre participante al căror nivel al cheltuielilor a atins deja sau a depășit criteriul (colectiv) de referință ar trebui să specifice dacă plănuiesc să mențină sau să modifice respectivul nivel al cheltuielilor.

                  7.

                  Angajamentul 3: Statele membre participante ar trebui să furnizeze informații detaliate în planurile lor naționale de punere în aplicare cu privire la modul și mijloacele prin care acestea urmăresc să sporească numărul, dimensiunea și impactul proiectelor de capabilități de apărare strategice comune și bazate pe colaborare, menționând, de asemenea, cifrele bugetare și proiectele specifice care beneficiază sau au beneficiat de asistență financiară din partea Uniunii. În acest sens, statele membre participante ar trebui să furnizeze, fiecare, date financiare exacte privind modul în care intenționează să contribuie la atingerea efectivă a criteriului colectiv de referință privind achizițiile de echipamente efectuate prin colaborare la nivel european – de 35 % din totalul cheltuielilor pentru echipamente – și a criteriului colectiv de referință privind cercetarea și tehnologia (C & T) din domeniul apărării, efectuate prin colaborare la nivel european – de 20 % din totalul cheltuielilor pentru C & T în domeniul apărării. Statele membre participante care au atins deja acest nivel al cheltuielilor ar trebui să specifice dacă plănuiesc să mențină sau să modifice respectivul nivel al cheltuielilor.

                  8.

                  Angajamentul 4: Statele membre participante ar trebui fiecare să furnizeze date financiare exacte, în mod clar, în planurile lor naționale de punere în aplicare cu privire la modul în care vor contribui în vederea unei apropieri de obiectivul de 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare (criteriu de referință colectiv), ca procent din totalul cheltuielilor de apărare pentru C & T din domeniul apărării, inclusiv previziunile în materie de cheltuieli, pentru a contribui la monitorizarea progreselor reale înregistrate de la an la an.

                  9.

                  Angajamentul 5: În fiecare an, statele membre participante sunt încurajate să utilizeze planurile lor naționale de punere în aplicare pentru a face schimb de experiență în ceea ce privește planificarea și contribuția la îndeplinirea angajamentelor 1-4, având în vedere obiectivele mai precise prezentate mai sus. La sfârșitul anului 2020, va fi efectuată o revizuire a acestor angajamente, pe baza datelor referitoare la cheltuieli furnizate în planurile naționale de punere în aplicare, cu scopul de a adapta indicatorii și obiectivele aferente acestor angajamente în funcție de nevoi, în vederea aprobării de către Consiliu.

            Angajamentele 6-11

                  10.

                  Angajamentul 6: Până în 2020, statele membre participante vor fi recurs în mai mare măsură și își vor fi sporit contribuția la instrumentele de dezvoltare a capabilităților Uniunii, cum ar fi planul de dezvoltare a capacităților (CDP) și procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), pentru a ghida procesul decizional și planificarea în domeniul apărării la nivel național, precum și dezvoltarea de activități de colaborare în materie de capabilități de apărare în cadrul Uniunii. În acest scop, statele membre participante ar trebui să indice în planurile lor naționale de punere în aplicare modul în care implementează prioritățile de dezvoltare a capabilităților Uniunii ce derivă din CDP, inclusiv prin definirea priorităților naționale, și să prezinte planurile și obiectivele referitoare la prioritățile respective care urmează să fie atinse în următorii ani.

                  11.

                  Angajamentul 7: Până în 2020, fiecare stat membru participant ar trebui să fi exploatat la maximum instrumentele și procesele disponibile, pentru a furniza toate informațiile relevante solicitate în cadrul CARD, inclusiv prin dialoguri bilaterale. Statele membre participante ar trebui să fi ținut seama de învățămintele desprinse în timpul exercițiului-pilot din cadrul CARD și să furnizeze, în planurile lor naționale de punere în aplicare, informații cu privire la sprijinul acordat exercițiului-pilot în cauză și, în măsura în care este posibil, primului ciclu integral al CARD din perioada 2019-2020, inclusiv în ceea ce privește utilizarea recomandărilor formulate în rapoartele privind CARD drept element de referință în contextele naționale și multinaționale pentru adoptarea deciziilor pertinente.

                  12.

                  Angajamentul 8: Până la sfârșitul anului 2020, statele membre participante vor utiliza pe deplin – și vor asigura monitorizare pentru – atât rezultatele acțiunii pregătitoare privind cercetarea în domeniul apărării (2017-2019), cât și rezultatele Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) (2019-2020) pentru proiecte de cooperare cu o valoare adăugată identificată a UE. În scopul sprijinirii priorităților în materie de capabilități ce derivă din CDP și având totodată în vedere CARD, statele membre participante ar trebui să indice, în planurile lor naționale de punere în aplicare, la ce proiecte de cooperare în materie de dezvoltare a capabilităților participă și/sau planifică să participe, în cazul cărora se primește sau se anticipează că se va primi cofinanțare cu ajutor financiar din partea Uniunii. Acestea ar trebui să indice, de asemenea, în măsura în care este posibil, ponderea investițiilor naționale în materie de apărare pe care au alocat-o sau pe care intenționează să o aloce respectivelor proiecte de cooperare.

                  13.

                  Angajamentul 9: Statele membre participante ar trebui să furnizeze o listă a proiectelor relevante de cooperare în materie de dezvoltare a capabilităților aflate în curs de desfășurare, în conformitate cu CDP, în cadrul PESCO, precum și în alte cadre, și să menționeze datele planificate pentru începerea și pentru finalizarea armonizării cerințelor. Data prevăzută pentru începerea armonizării cerințelor în materie de capabilități ar trebui, de asemenea, să fie indicată pentru proiectele deja planificate și pentru cele avute în vedere. Acest lucru ar trebui realizat pentru anii următori, cu axare specială pe eliminarea lacunelor în materie de capabilități identificate în cadrul CDP și luând în considerare CARD.

                  14.

                  Angajamentul 10: Statele membre participante ar trebui să prezinte, în planurile lor naționale de punere în aplicare, capabilitățile și facilitățile care au fost furnizate și puse la dispoziție pentru a fi utilizate în comun de către alte state membre participante, cu exemple specifice, cum ar fi cursurile de formare și exercițiile, bazele militare și sprijinul logistic, inclusiv în cazul operațiilor, vizând totodată promovarea utilizării bazei de date în colaborare (CODABA) pentru a sprijini statele membre participante să facă schimb de informații cu privire la planurile și programele lor de apărare în materie de dezvoltare a capabilităților. Statele membre participante ar putea indica totodată în planurile lor naționale de punere în aplicare acele capabilități, inclusiv infrastructură, puse la dispoziție de alte state membre participante și care ar putea constitui o bază de cooperare. Planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să precizeze modul în care o astfel de cooperare ar putea optimiza resursele disponibile și le-ar putea îmbunătăți eficacitatea globală, inclusiv prin furnizarea, atunci când sunt disponibile, de informații privind eventualele economii și valoarea financiară planificată, în cifre absolute, pentru anii următori.

                  15.

                  Angajamentul 11: Statele membre participante ar trebui să specifice, în planurile lor naționale de punere în aplicare, modul în care urmează să își intensifice cooperarea în domeniul apărării cibernetice, inclusiv prin intermediul inițiativelor existente sau al unor activități de colaborare noi, precizând totodată nivelul de participare la exerciții de securitate cibernetică multinaționale. Până în 2020, fiecare stat membru participant ar trebui să își fi manifestat intenția de a participa la un proiect PESCO în domeniul apărării cibernetice și de a oferi sprijin altor state membre participante în caz de amenințări cibernetice, de exemplu prin schimb de informații. Până în 2020, fiecare stat membru participant ar trebui, de asemenea, să precizeze resursele pe care le-a pus la dispoziție pentru cooperare, fie în cadrul AEA sau al unei noi platforme în domeniul apărării cibernetice din cadrul Colegiului European de Securitate și Apărare, și care au fost folosite pentru a crește nivelul de apărare cibernetică.

            Angajamentele 12-14

                  16.

                  Angajamentul 12: Până în 2020, statele membre participante ar trebui:

                              (a)

                              în conformitate cu conceptul de răspuns militar rapid al UE, să finalizeze baza de date pentru reacția rapidă, pentru a permite utilizarea acesteia ca instrument util de planificare militară în vederea contribuirii la îndeplinirea nivelului de ambiție al UE. Contribuind la baza de date pentru reacția rapidă, și fără a se aduce atingere cerințelor constituționale naționale referitoare la deciziile de desfășurare, statele membre participante vor indica potențiala lor contribuție în materie de formațiuni, capabilități și infrastructură de sprijin relevantă care pot fi desfășurate rapid, ce ar putea fi desfășurate sau utilizate fără întârziere într-o misiune sau operație a politicii de securitate și apărare comună (PSAC) militară, în sprijinul nivelului de ambiție al UE. În acest scop, fiecare dintre statele membre participante ar trebui să actualizeze baza de date în timpul Conferinței anuale privind coordonarea răspunsului militar rapid, cu o listă a formațiunilor și a capabilităților militare disponibile. Acest proces cuprinde finalizarea bazelor de date terestre, maritime și aeriene și include o indicație a nivelului de pregătire pentru capabilități și forțe, după caz. Fără a aduce atingere cerințelor privind clasificarea, această parte a bazei de date pentru răspuns rapid ar trebui să fie accesibilă statelor membre participante, astfel încât să sprijine capacitatea de a efectua o evaluare inițială cu privire la posibilitatea de a lansa o misiune sau o operație PSAC militară. Statele membre participante ar trebui să consemneze contribuțiile lor la această bază de date în planurile lor naționale de punere în aplicare;

                              (b)

                              să fi evaluat fezabilitatea unui angajament politic accelerat la nivel național, respectând cerințele lor constituționale, inclusiv prin intermediul unei posibile revizuiri a procedurii decizionale naționale cu scopul de a-i aduce îmbunătățiri, dacă acest lucru nu s-a petrecut deja. Dacă este cazul, derularea procedurilor decizionale prin exerciții de tip POLEX în cadrul unor scenarii vizând răspunsul rapid, precum și constatările relevante ar trebui consemnate, la rândul lor, în planurile naționale de punere în aplicare;

                              (c)

                              să fi oferit un sprijin substanțial, în limita mijloacelor și capabilităților lor, pentru operațiile și misiunile PSAC militare, astfel încât să răspundă integral declarației de cerințe și să fi contribuit, astfel, în mod echitabil la generarea forțelor respective, consemnând acest fapt în planurile lor naționale de punere în aplicare;

                              (d)

                              să își confirme contribuțiile importante și recurente la grupurile tactice de luptă ale UE în principiu cu cel puțin patru ani în avans și să își pregătească și formeze forțele și capabilitățile pe care le pun la dispoziție, în conformitate cu Conceptul de grupuri tactice ale UE și cu Ghidul de pregătire a grupurilor tactice de luptă ale UE. În acest scop, fiecare stat membru participant ar trebui să consemneze în planul său național de punere în aplicare actualizările bianuale aduse listei de disponibilități pentru grupurile tactice de luptă ale UE;

                              (e)

                              să își fi adus o contribuție concretă la punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE privind mobilitatea militară și a proiectelor PESCO în respectivul domeniu, cu respectarea suveranității naționale, a procesului decizional, a legilor și a reglementărilor naționale, inclusiv prin promovarea celor patru măsuri la nivel național, astfel cum a fost convenit în Concluziile Consiliului privind securitatea și apărarea din 25 iunie 2018, în special la punctul 18 al respectivelor concluzii, cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2024. Acestea ar trebui, de asemenea, să vizeze punerea în practică a primelor măsuri menționate până la sfârșitul anului 2019, inclusiv elaborarea unui plan național pentru punerea în aplicare a mobilității militare. Respectivele contribuții naționale ar trebui să fie consemnate în detaliu în planurile naționale de punere în aplicare.

                  17.

                  Angajamentul 13: În ceea ce privește interoperabilitatea forțelor, statele membre participante ar trebui:

                              (a)

                              să utilizeze Ghidul de pregătire a grupurilor tactice de luptă ale UE, inclusiv criterii comune de evaluare și de validare pentru ansamblul de forțe al grupurilor tactice de luptă ale UE, aliniate cu standardele NATO, menținând, în același timp, certificarea națională. În planurile lor naționale de punere în aplicare, statele membre participante ar trebui să precizeze modul în care își formează și certifică forțele, de exemplu, prin crearea unui program de exerciții al grupurilor tactice de luptă ale UE pentru faza pregătitoare și prin efectuarea unui exercițiu real final ca parte a pachetului de certificare al grupurilor tactice de luptă;

                              (b)

                              să precizeze în planurile lor naționale de punere în aplicare modul în care intenționează să convină asupra unor standarde tehnice și operaționale comune care să fie utilizate de forțele tuturor statele membre participante, ținându-se totodată cont de necesitatea de a se asigura interoperabilitatea și coerența între UE și NATO și asigurându-se faptul că acele condiții prealabile necesare pentru un maximum de interoperabilitate sunt puse în practică, pentru a permite tuturor statelor membre participante să își îndeplinească angajamentele;

                              (c)

                              să specifice, în planurile lor naționale de punere în aplicare, nivelul actual al participării lor și intenția de a spori, acolo unde este posibil, participarea și contribuția lor la structurile multinaționale europene relevante, în special la cele la care Uniunea are acces.

                  18.

                  Angajamentul 14: Statele membre participante ar trebui să depună eforturi pentru elaborarea unei abordări ambițioase a finanțării comune a operațiilor și misiunilor PSAC militare, prezentând opțiuni și posibilități, dincolo de ceea ce se va defini drept costuri comune în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/528 a Consiliului (7), care face în prezent obiectul unei reexaminări. Statele membre participante sunt invitate să prezinte propuneri în acest sens înainte de sfârșitul anului 2018. Până la începutul anului 2020, statele membre ar trebui să fi examinat aceste propuneri pentru a facilita luarea de decizii de către Consiliu, după caz.

            Angajamentele 15-17

                  19.

                  Angajamentul 15: Până în 2020, statele membre participante ar trebui să fi crescut numărul și volumul proiectelor lor în materie de dezvoltare a capabilităților care contribuie la acoperirea lacunelor în materie de capabilități identificate în CDP și descrise în prioritățile de dezvoltare a capabilităților Uniunii, inclusiv în cazurile practice strategice conexe, sprijinindu-se totodată și pe CARD. Prioritățile de dezvoltare a capabilităților Uniunii ce derivă din revizuirea CDP țin seama, de asemenea, de deficitele de capabilități considerate prioritare și de obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat. Statele membre participante ar trebui să prezinte planurile lor pentru anii următori, descriind, în termeni financiari, numărul și volumul estimat de proiecte de colaborare, și vor furniza informații cu privire la proiectele lor naționale care contribuie la reducerea deficitelor de capabilități identificate în cadrul CDP. De asemenea, statele membre participante ar trebui să împărtășească evaluările proprii cu privire la importanța respectivelor proiecte pentru îmbunătățirea autonomiei strategice a Europei și pentru o bază industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) consolidată. Pentru acele activități care au o dimensiune industrială sau tehnologică, statele membre participante ar trebui să precizeze ce tip de sector industrial european sau ce tehnologie europeană urmează să facă obiectul consolidării.

                  20.

                  Angajamentul 16: Până în 2020, statele membre participante ar trebui să consemneze în planurile lor naționale de punere în aplicare deciziile și măsurile adecvate adoptate la nivel național pentru a se considera drept prioritară o abordare europeană bazată pe colaborare pentru proiectele viitoare care să elimine lacunele în materie de capabilități identificate la nivel național. Utilizarea activă a CODABA ar putea facilita îndeplinirea acestui angajament. Pentru anii 2019 și 2020, statele membre participante ar trebui să enumere, în planurile lor naționale de punere în aplicare, proiectele de cooperare și activitățile multinaționale despre care se consideră că vor elimina deficiențele identificate la nivel național și ar trebui să își împărtășească planurile privind modul în care intenționează să sporească frecvența abordărilor bazate pe colaborare în acest sens.

                  21.

                  Angajamentul 17: Deoarece toate statele membre participante contribuie la unul sau mai multe proiecte PESCO, planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să descrie în detaliu contribuția generală în resurse și expertiză pe care o aduc sau intenționează să o aducă și modul în care respectiva contribuție este planificată pentru a obține un impact strategic.

            Angajamentele 18-20:

                  22.

                  Angajamentul 18: Până în 2020, statele membre participante ar trebui să se asigure că exploatează la maximum AEA, ca forum european pentru dezvoltarea capabilităților comune. În acest sens, statele membre participante ar trebui să indice în planurile lor naționale de punere în aplicare proiectele la care participă și volumul financiar aferent canalizat prin intermediul AEA, folosind cifrele din 2018 drept punct de referință și enumerând activitățile preconizate pentru 2019 și 2020, inclusiv domeniile de capabilități și tipul activității planificate. Statele membre sunt invitate să indice în planurile lor naționale de punere în aplicare cum și în ce situații își propun să considere Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR) drept organizația preferată în domeniul gestionării bazate pe colaborare a programelor, precum și să furnizeze informații cu privire la deciziile luate în vederea selecționării unei organizații multinaționale de gestionare a programelor, în care OCCAR a fost considerată drept o opțiune. Acest lucru nu aduce atingere aplicării Directivei 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8).

                  23.

                  Angajamentul 19: Până în 2020, statele membre participante ar trebui să demonstreze că proiectele lor de cooperare în domeniul capabilităților, inclusiv proiectele PESCO de capabilități, contribuie la stimularea competitivității, eficienței și capacității de inovare a industriei de apărare în întreaga Uniune.

                              (a)

                              Planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să precizeze modul în care un set de politici industriale corespunzătoare, dacă există, ghidează dezvoltarea de proiecte de cooperare în materie de dezvoltare a capabilităților pentru a evita suprapunerile inutile, indicându-se domeniile industriale consolidate și domeniile în care au fost evitate suprapuneri.

                              (b)

                              Statele membre participante vor raporta cu privire la programele lor de cooperare care beneficiază de cofinanțare din partea Uniunii în cadrul EDIDP, în conformitate cu angajamentul 8.

                  24.

                  Angajamentul 20:

                              (a)

                              Până în 2020, statele membre participante ar trebui să demonstreze că programele lor de cooperare aduc beneficii entităților care asigură o valoare adăugată pe teritoriul UE (de exemplu, aspecte legate de rezultatele obținute și de drepturile de proprietate intelectuală, îmbunătățiri tehnologice, crearea unor oportunități de piață). Planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să ofere indicații, după caz, cu privire la entitățile relevante care beneficiază de programe de cooperare și cu privire la impactul aferent asupra EDTIB.

                              (b)

                              Statele membre participante vor demonstra că strategiile de achiziții pe care le-au pus în aplicare din 2018 până în 2020 au un impact pozitiv asupra EDTIB. Acest lucru ar putea fi indicat prin enumerarea volumului absolut de investiții în domeniul apărării și a cotei relative care este alocată soluțiilor dezvoltate și produse în Uniune. În special planurile naționale de punere în aplicare ar trebui să furnizeze informații privind capabilitățile și domeniile tehnologice, astfel cum s-a convenit în CDP, precum și privind strategia de achiziții, în raport cu proiectele în materie de capabilități care au o dimensiune industrială.

            III.   Calea de urmat

                  25.

                  În urma adoptării prezentei recomandări, statele membre participante vor revizui și actualiza planurile lor naționale de punere în aplicare și le vor comunica secretariatului PESCO până la 10 ianuarie 2019, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Decizia (PESC) 2017/2315, în vederea procesului de evaluare prevăzut la articolul 6 alineatul (3) din aceasta. În conformitate cu punctul 14 din foaia de parcurs din 6 martie 2018 pentru implementarea PESCO și în lumina prezentei recomandări, secretariatul PESCO va actualiza modelul-tip utilizat pentru planurile naționale de punere în aplicare.

                  26.

                  Înaltul Reprezentant ar trebui să țină seama de prezenta recomandare în raportul anual privind PESCO, care va sprijini evaluarea îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate de fiecare stat membru participant, ce urmează a se prezenta în conformitate cu punctele 14-16 din foaia de parcurs pentru implementarea PESCO.

                  27.

                  Prezenta recomandare va fi revizuită și actualizată în funcție de necesități la începutul următoarei faze, în 2021.

         Adoptat la Luxemburg, 15 octombrie 2018.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            F. MOGHERINI

         (1)  JO L 331, 14.12.2017, p. 57.

         (2)  JO C 88, 8.3.2018, p. 1.

         (3)  Decizia (PESC) 2018/909 a Consiliului din 25 iunie 2018 de stabilire a unui set comun de norme de guvernanță pentru proiectele PESCO (JO L 161, 26.6.2018, p. 37).

         (4)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

         (5)  În conformitate cu lista de definiții privind datele care țin de domeniul apărării (EDA201807105) a Agenției Europene de Apărare.

         (6)  În noiembrie 2007, comitetul director al AEA la nivel ministerial a aprobat patru criterii colective pentru investiții: 20 % din totalul cheltuielilor pentru apărare pentru achiziții de echipamente (inclusiv C & D/C & T); 35 % din totalul cheltuielilor pentru echipamente pentru achiziții de echipamente efectuate prin colaborare la nivel european; 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare pentru cercetare și tehnologie în domeniul apărării; 20 % din totalul cheltuielilor pentru C&T în domeniul apărării pentru cercetare și tehnologie în domeniul apărării, rezultat al cooperării la nivel european.

         (7)  Decizia (PESC) 2015/528 a Consiliului din 27 martie 2015 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau în domeniul apărării (Athena) și de abrogare a Deciziei 2011/871/PESC (JO L 84, 28.3.2015, p. 39).

         (8)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).


title: Recomandarea Consiliului din 22 mai 2019 privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor

text:
               5.6.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 189/4

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 22 mai 2019
      privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor
      (2019/C 189/02)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 165,
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  Potrivit celui de al 11-lea principiu al Pilonului european al drepturilor sociale (1), toți copiii au dreptul la educație și îngrijire timpurie accesibilă din punct de vedere financiar și de bună calitate. Aceasta este în concordanță cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2), care recunoaște educația ca un drept, cu Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului și cu obiectivul de dezvoltare durabilă 4.2 al Organizației Națiunilor Unite, care prevede că, până în 2030, toate fetele și toți băieții ar trebui să aibă acces, de timpuriu, la dezvoltare, îngrijire și educație preșcolară de calitate.

                  (2)

                  În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” (3), Comisia Europeană prezintă viziunea asupra unui Spațiu european al educației, recunoscând rolul educației și îngrijirii timpurii a copiilor în crearea unui bun fundament pentru învățare în școală și pe parcursul vieții. Concluziile Consiliului privind dezvoltarea școlilor și calitatea excelentă a predării (4) și Recomandarea Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (5) au reiterat rolul esențial pe care îl pot juca educația și îngrijirea timpurie în promovarea învățării în rândul tuturor copiilor, a bunăstării și a dezvoltării lor.

                  (3)

                  Atât factorii de decizie, cât și cercetătorii recunosc că bazele învățării și capacitatea de a învăța pe tot parcursul vieții se formează în primii ani de viață (6). Învățarea este un proces gradual; construirea unor baze puternice în primii ani de viață reprezintă o condiție prealabilă pentru dezvoltarea competențelor și succesul educațional de la nivelurile superioare, fiind, în egală măsură, esențială pentru sănătatea și bunăstarea copiilor. Prin urmare, educația și îngrijirea timpurie a copiilor trebuie considerate drept baza sistemelor de educație și de formare și trebuie să facă parte integrantă din procesul de educație.

                  (4)

                  Participarea la educația și îngrijirea timpurie este benefică pentru toți copiii, în special pentru cei aflați într-o situație defavorizată. Ea este utilă deoarece previne formarea decalajelor timpurii în materie de competențe, fiind astfel un instrument esențial pentru combaterea inegalităților și a sărăciei educaționale. Serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor trebuie să facă parte dintr-un pachet integrat de măsuri de politică bazate pe drepturile copilului, menite să îmbunătățească rezultatele copiilor și să rupă cercul vicios intergenerațional al defavorizării. Prin urmare, îmbunătățirea acestor servicii contribuie la îndeplinirea angajamentelor asumate în Recomandarea Comisiei intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (7) și în Recomandarea Consiliului din 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre (8).

                  (5)

                  Participarea la educația și îngrijirea timpurie a copiilor generează beneficii multiple (9), atât pentru indivizi, cât și pentru societate, în general, de la ameliorarea rezultatelor în ceea ce privește nivelul de instruire și participarea la piața forței de muncă până la reducerea intervențiilor sociale și educaționale și la crearea unor societăți cu un grad mai ridicat de coeziune și de incluziune. Potrivit studiilor PIRLS (10) și PISA (11), copiii care au beneficiat de educație timpurie timp de mai mult de un an au obținut calificative mai bune pentru competențele de limbă și de matematică. S-a demonstrat, de asemenea, că participarea copiilor la educația și îngrijirea timpurie de calitate este un factor important pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii (12).

                  (6)

                  Educația și îngrijirea încă din primele etape ale vieții joacă un rol esențial în formarea deprinderii de a conviețui în cadrul unor societăți eterogene. Aceste servicii pot consolida coeziunea socială și incluziunea în mai multe feluri. Ele pot servi drept locuri de întâlnire pentru familii. Pot contribui la dezvoltarea competențelor lingvistice ale copiilor, atât în limba în care sunt furnizate serviciile, cât și în prima limbă însușită (13). Prin intermediul învățării socio-emoționale, experiențele trăite în structurile de educație și îngrijire timpurie le pot permite copiilor să învețe cum să empatizeze, să își cunoască drepturile și să se familiarizeze cu noțiunile de egalitate, toleranță și diversitate.

                  (7)

                  Investițiile realizate în primele stadii ale educației aduc beneficii mai mari decât cele din toate etapele ulterioare, în special pentru copiii aflați într-o situație defavorizată (14). Cheltuielile cu educația și îngrijirea timpurie a copiilor prezintă cea mai mare rentabilitate a investițiilor timpurii în capitalul uman.

                  (8)

                  În plus, disponibilitatea și accesibilitatea din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, a unor structuri de înaltă calitate pentru îngrijirea copiilor reprezintă factori-cheie care le permit femeilor, dar și bărbaților care au responsabilități de îngrijire să participe la piața forței de muncă, astfel cum au recunoscut Consiliul European de la Barcelona din 2002, Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (15) și Comunicarea Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, adoptată la 26 aprilie 2017 (16). Ocuparea forței de muncă în rândul femeilor contribuie în mod direct la îmbunătățirea situației socioeconomice a gospodăriilor și la creșterea economică.

                  (9)

                  Investițiile în educația și îngrijirea timpurie a copiilor aduc beneficii doar dacă serviciile sunt de bună calitate, accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, și incluzive. Dovezile arată că numai serviciile de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor aduc beneficii; serviciile de slabă calitate au efecte negative semnificative asupra copiilor și a societății în general (17). Măsurile și reformele de politică trebuie să acorde prioritate aspectelor legate de calitate.

                  (10)

                  În general, statele membre investesc considerabil mai puțin în educația și îngrijirea timpurie a copiilor decât în învățământul primar. După cum se arată în raportul de evaluare a progreselor privind obiectivele de la Barcelona (18), în prezent nu există destule locuri disponibile în cadrul serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor, iar cererea depășește oferta în aproape toate țările. S-a demonstrat că indisponibilitatea și inaccesibilitatea din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, a acestor servicii reprezintă una dintre principalele bariere în calea utilizării lor (19).

                  (11)

                  Parlamentul European, în Rezoluția sa din 14 septembrie 2017 referitoare la Noua agendă pentru competențe în Europa (20), invită statele membre să consolideze calitatea și să extindă accesul la educația și îngrijirea timpurie a copiilor și să încerce să soluționeze problema lipsei de infrastructuri suficiente care să ofere servicii de îngrijire a copiilor de calitate și accesibile pentru toate nivelurile de venit, precum și să ia în considerare acordarea accesului gratuit pentru familiile care trăiesc în sărăcie și excluziune socială.

                  (12)

                  Serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor trebuie să fie centrate pe copii; copiii învață cel mai bine în medii care se bazează pe participarea lor la activitățile de învățare și pe interesul lor față de acestea. Organizarea, alegerea activităților și a instrumentelor pedagogice fac adesea obiectul unui dialog între educatori și copii. Serviciile ar trebui să ofere un mediu sigur, primitor și protector, precum și să ofere un spațiu social, cultural și fizic în care copiii să beneficieze de o serie de posibilități de a-și dezvolta potențialul. Furnizarea serviciilor este cel mai bine proiectată atunci când se bazează pe premisa fundamentală că educația și îngrijirea sunt inseparabile. Acest lucru ar trebui să se bazeze pe înțelegerea următoarelor aspecte: copilăria reprezintă o valoare în sine și copiii ar trebui nu doar să fie pregătiți pentru școală și vârsta adultă, ci și să fie sprijiniți și apreciați în primii ani de viață.

                  (13)

                  Într-un context stabilit prin reglementări naționale, regionale sau locale, familiile ar trebui să fie implicate în toate aspectele educației și ale îngrijirii copiilor lor. Familia reprezintă primul și cel mai important mediu de creștere și dezvoltare a copiilor, iar părinții și tutorii sunt responsabili pentru bunăstarea, sănătatea și dezvoltarea fiecărui copil. Serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor reprezintă o ocazie ideală pentru a crea o abordare integrată, întrucât acestea conduc la un prim contact personal cu părinții. Părinții care se confruntă cu probleme ar putea beneficia de servicii de consiliere individuală în cursul unor vizite la domiciliu. Pentru ca implicarea lor să fie efectivă, serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor ar trebui să fie proiectate în parteneriat cu familiile și să fie bazate pe încredere și pe respect reciproc (21).

                  (14)

                  Participarea la educația și îngrijirea timpurie a copiilor poate constitui un instrument eficient pentru realizarea echității sociale pentru copiii aflați într-o situație defavorizată, precum unii copii din familii de migranți sau aparținând unei minorități (de exemplu, romii) și unii copii din familii de refugiați, copiii cu nevoi speciale, inclusiv cu handicap, copiii aflați în structuri de îngrijire alternativă și copiii străzii, copiii cu părinți încarcerați, precum și copiii din gospodării expuse unui risc ridicat de sărăcie și de excluziune socială, cum ar fi copiii din familii monoparentale sau din familii numeroase. Copiii din familii de refugiați au nevoie de sprijin consolidat, având în vedere situația lor vulnerabilă. Sărăcia, factorii de stres fizic și emoțional, traumele și absența competențelor lingvistice le pot limita perspectivele educaționale viitoare și integrarea cu succes într-o nouă societate. Participarea la educația și îngrijirea timpurie a copiilor poate contribui la atenuarea acestor factori de risc.

                  (15)

                  Asigurarea unei educații și a unei îngrijiri timpurii incluzive a copiilor poate contribui la concretizarea angajamentelor asumate de statele membre în cadrul Convenției Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului și al Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, pe care le-au semnat toate statele membre.

                  (16)

                  Publicarea în 2014 a unei propuneri de principii-cheie pentru un cadru de calitate (22) a fost prima declarație a unor experți europeni din 25 de țări cu privire la calitatea educației și a îngrijirii timpurii a copiilor. Declarațiile se bazează pe cinci dimensiuni: accesul, personalul, programa de învățământ, monitorizarea și evaluarea, precum și guvernanța și finanțarea. În total, sunt formulate zece declarații privind consolidarea calității serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor. Acest document a fost comunicat în multe țări de către părțile interesate de la nivel local implicate în promovarea politicilor, cercetare și inițiative de formare. În aceste țări, proiectul de cadru a acționat ca un catalizator puternic pentru schimbare, întrucât a contribuit la procesele de consultare în materie de politici, care au sprijinit căile de reforme existente.

                  (17)

                  Toate cele cinci dimensiuni ale cadrului de calitate sunt esențiale pentru garantarea unor servicii de înaltă calitate. În special, activitatea profesioniștilor din domeniul educației și îngrijirii timpurii a copiilor are un impact de lungă durată asupra vieții acestora. Cu toate acestea, în multe țări, profesia lor are mai degrabă o vizibilitate scăzută și un statut inferior (23).

                  (18)

                  Pentru a-și îndeplini rolul profesional în sprijinirea copiilor și a familiilor lor, personalul din sectorul educației și îngrijirii timpurii a copiilor necesită cunoștințe, competențe și aptitudini complexe, precum și o înțelegere aprofundată a dezvoltării copilului și a pedagogiei pentru primii ani ai copilăriei. Profesionalizarea personalului este esențială, întrucât nivelurile mai ridicate de pregătire se corelează în mod pozitiv cu servicii de mai bună calitate, cu interacțiuni de mai mare calitate între personal și copii și, prin urmare, cu rezultate mai bune în materie de dezvoltare a copiilor (24).

                  (19)

                  Mulți furnizori de servicii lucrează cu asistenți al căror rol principal este de a sprijini educatorii, lucrând direct cu copiii și cu familiile. Asistenții au de obicei un nivel mai redus de calificare decât educatorii, iar în multe țări nu este necesară calificarea pentru a deveni asistent. Prin urmare, este necesară profesionalizarea personalului, inclusiv a asistenților (25). Dezvoltarea profesională continuă face parte integrantă din consolidarea competențelor asistenților.

                  (20)

                  Un cadru de calitate sau un document echivalent poate constitui un element eficient de bună guvernanță în domeniul educației și îngrijirii timpurii a copiilor. Potrivit opiniei experților și unei reexaminări recente a politicilor (26), țările care elaborează și pun în aplicare cadre de calitate adoptă abordări mai cuprinzătoare și mai coerente cu privire la reforme. Este important ca părțile interesate și profesioniștii relevanți să fie implicați în proiectarea cadrului de calitate și să se simtă responsabili pentru participarea efectivă la aceasta.

                  (21)

                  Statele membre au stabilit criterii de referință și obiective privind includerea copiilor în structurile de educație și îngrijire timpurie. În 2002, Consiliul European de la Barcelona a stabilit obiective (27) potrivit cărora, până în 2010, trebuie să se asigure servicii de îngrijire a copiilor pentru cel puțin 90 % din copiii din Uniune cu vârsta între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie și pentru cel puțin 33 % din copiii mai mici de trei ani. Aceste obiective au fost reafirmate în Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020). Analiza progreselor înregistrate în direcția respectării acestor criterii de referință este detaliată în raportul Comisiei privind obiectivele de la Barcelona (28). Cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (29) a stabilit un criteriu de referință de 95 % pentru copiii cu vârsta între patru ani și vârsta de începere a învățământului primar.

                  (22)

                  În ultimii ani, statele membre au înregistrat, în general, progrese satisfăcătoare în ceea ce privește îmbunătățirea disponibilității serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor. Criteriul de referință privind educația și formarea profesională 2020 și obiectivul de la Barcelona privind copiii mai mici de trei ani au fost îndeplinite. Obiectivul de la Barcelona privind copiii cu vârsta între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie nu a fost încă îndeplinit, în pofida progreselor înregistrate începând din 2011. În 2016, 86,3 % din copiii din această grupă de vârstă au beneficiat de educație și îngrijire timpurie. Aceste medii nu indică însă diferențele semnificative existente între statele membre, între regiuni și între grupurile sociale (30). Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura, oricât de timpuriu, conform solicitărilor părinților, accesul tuturor copiilor la servicii de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie. În special, sunt necesare măsuri specifice pentru a se extinde accesul copiilor aflați într-o situație defavorizată (31).

                  (23)

                  Prezenta recomandare urmărește să stabilească o definiție comună a calității în cadrul sistemului de educație și îngrijire timpurie a copiilor. Ea stabilește acțiuni pe care guvernele le-ar putea avea în vedere, în funcție de circumstanțele specifice de la nivel național. Prezenta recomandare se adresează, de asemenea, părinților, instituțiilor și organizațiilor, inclusiv partenerilor sociali și organizațiilor societății civile, precum și cercetătorilor, având drept scop consolidarea sectorului.

                  (24)

                  Educația și îngrijirea timpurie a copiilor, în sensul prezentei recomandări (32), ar trebui înțeleasă ca referindu-se la orice servicii reglementate care asigură educație și îngrijire pentru copii începând de la naștere până la vârsta de școlarizare primară obligatorie – indiferent de cadru, finanțare, orar sau conținutul programei – și include îngrijiri în centre de zi și în cadrul familiei, servicii finanțate din fonduri private sau publice și servicii destinate nivelului preșcolar.

                  (25)

                  Prezenta recomandare respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității,

            RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:
      În conformitate cu legislația națională și europeană, cu resursele disponibile și cu condițiile de pe plan național și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate relevante:

                  1.

                  Să îmbunătățească accesul la sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor, în concordanță cu declarațiile stabilite în „Cadrul de calitate pentru educația și îngrijirea timpurie a copiilor” prezentat în anexa la prezenta recomandare și cu cel de al 11-lea principiu al Pilonului european al drepturilor sociale.

                  2.

                  Să depună eforturi pentru a garanta că serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor sunt accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv financiar, și incluzive. S-ar putea avea în vedere:

                              (a)

                              sprijinirea dezvoltării copilului în mod consecvent, începând cât de timpuriu posibil, prin utilizarea serviciilor de educație și îngrijire timpurie;

                              (b)

                              analizarea ofertei și a cererii din partea familiilor pentru a adapta mai bine oferta de servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor la necesitățile familiilor respective, respectând alegerea părinților;

                              (c)

                              analizarea și eliminarea obstacolelor cu care s-ar putea confrunta familiile atunci când au acces la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor și când utilizează aceste servicii, cum ar fi costurile, barierele legate de sărăcie, poziția geografică, orarele inflexibile, barierele legate de serviciile inadecvate pentru copiii cu nevoi speciale, barierele culturale și lingvistice, discriminarea, precum și lipsa de informații;

                              (d)

                              stabilirea de contacte și de relații de cooperare cu familiile și, în special, cu cele aflate într-o situație vulnerabilă sau defavorizată, pentru a le informa cu privire la posibilitățile de educație și îngrijire timpurie a copiilor și la beneficiile acestora și, după caz, cu privire la sprijinul disponibil, pentru a consolida încrederea în servicii și pentru a încuraja utilizarea acestora de la o vârstă fragedă;

                              (e)

                              asigurarea accesului, pentru toate familiile care doresc să le utilizeze, la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor care să fie accesibile din punct de vedere financiar și de bună calitate, în mod ideal prin depunerea unor eforturi la nivelul de guvernanță adecvat în vederea instituirii dreptului la un loc de bună calitate în cadrul sistemului de educație și îngrijire timpurie a copiilor;

                              (f)

                              furnizarea de servicii incluzive de educație și îngrijire timpurie pentru toți copiii, inclusiv pentru cei care provin din medii diverse și pentru cei cu nevoi educaționale speciale, inclusiv cu handicap, evitând segregarea și stimulând participarea lor, indiferent de statutul părinților sau al îngrijitorilor lor în cadrul pieței muncii;

                              (g)

                              sprijinirea tuturor copiilor în învățarea limbii utilizate în cadrul activităților educative, luând în considerare și respectând totodată prima limbă însușită a copiilor;

                              (h)

                              consolidarea acțiunilor preventive, identificarea timpurie a dificultăților și a unor servicii adecvate pentru copiii cu nevoi speciale și familiile acestora, implicând toți actorii relevanți, de exemplu, serviciile de educație, sociale sau de sănătate, precum și părinții.

                  3.

                  Să sprijine profesionalizarea personalului din sectorul educației și îngrijirii timpurii a copiilor, inclusiv a personalului de conducere. În funcție de nivelul existent al calificărilor profesionale și de condițiile de lucru, succesul poate depinde, printre altele, de realizarea următoarelor acțiuni:

                              (a)

                              creșterea statutului profesiilor din sectorul educației și îngrijirii timpurii a copiilor, prin crearea unor standarde profesionale ridicate, prin oferirea unui statut profesional și a unor perspective de carieră atrăgătoare pentru educatorii din sectorul educației și îngrijirii timpurii a copiilor, prin eforturi de a asigura mai bine un echilibru de gen și prin crearea unor parcursuri de profesionalizare a personalului cu un nivel redus sau inexistent de calificare, precum și a unor parcursuri specifice pentru calificarea asistenților;

                              (b)

                              îmbunătățirea educației inițiale și a dezvoltării profesionale continue a personalului pentru a se avea pe deplin în vedere necesitățile copiilor în materie de bunăstare, învățare și dezvoltare, evoluțiile relevante la nivelul societății, egalitatea de gen și buna înțelegere a drepturilor copilului;

                              (c)

                              acordarea de timp personalului pentru a desfășura activități profesionale precum reflecția, planificarea, colaborarea cu părinții, cu alți profesioniști și cu colegii;

                              (d)

                              stabilirea obiectivului de a dota personalul cu competențele necesare pentru a răspunde nevoilor individuale ale copiilor provenind din medii diferite și ale celor cu nevoi educaționale speciale, inclusiv cu handicap, pregătind personalul pentru gestionarea unor grupuri diverse.

                  4.

                  Să consolideze elaborarea de programe de învățământ pentru educația timpurie menite să urmărească interesele copiilor, să încurajeze bunăstarea acestora și să satisfacă nevoile și potențialul fiecărui copil în parte, inclusiv în cazul celor cu nevoi speciale sau aflați într-o situație vulnerabilă sau defavorizată. Abordările care sprijină învățarea și dezvoltarea copiilor într-o manieră holistică ar putea include:

                              (a)

                              asigurarea unui echilibru în cadrul condițiilor pentru dezvoltarea socio-emoțională și cognitivă, recunoscându-se importanța jocurilor, a contactului cu natura, precum și a rolului muzicii, artelor și activității fizice;

                              (b)

                              promovarea participării, a inițiativei, a autonomiei, a soluționării problemelor și a creativității și încurajarea înclinațiilor spre învățare precum deprinderea de a judeca, a investiga și a colabora;

                              (c)

                              încurajarea empatiei, a compasiunii, a respectului reciproc și a sensibilizării în ceea ce privește egalitatea și diversitatea;

                              (d)

                              oferirea de oportunități de expunere la limbi străine și de învățare a acestora de timpuriu, prin activități ludice; și

                              (e)

                              luarea în considerare, acolo unde este posibil, a unor programe multilingve adaptate pentru primii ani de viață, care să țină seama și de nevoile specifice ale copiilor bilingvi/multilingvi;

                              (f)

                              punerea la dispoziția furnizorilor de servicii a unor orientări privind utilizarea, adaptată la vârstă, a instrumentelor digitale și a noilor tehnologii emergente;

                              (g)

                              promovarea unei mai bune integrări a educației și îngrijirii timpurii a copiilor în procesul educațional și sprijinirea colaborării între personalul din sectorul educației și îngrijirii timpurii și cel din sectorul învățământului primar, părinți și serviciile de consiliere, în vederea unei tranziții fără probleme a copiilor către învățământul primar;

                              (h)

                              promovarea unui mediu educațional incluziv, democratic și participativ, care să respecte și să integreze opinia tuturor copiilor.

                  5.

                  Să promoveze monitorizarea și evaluarea transparentă și coerentă a serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor la nivelurile corespunzătoare, în vederea elaborării de politici și a punerii în aplicare a acestora. Printre abordările eficace s-ar putea număra:

                              (a)

                              utilizarea de instrumente de autoevaluare, de chestionare și de orientări în materie de observare, ca parte a gestionării calității la nivel de sistem și de servicii;

                              (b)

                              utilizarea unor metode adecvate și adaptate vârstei pentru a încuraja participarea copiilor, a le asculta opiniile, preocupările și ideile și a ține seama de perspectiva acestora în cadrul procesului de evaluare;

                              (c)

                              punerea în aplicare a unor instrumente existente pentru a consolida caracterul incluziv al serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor, cum ar fi instrumentul de autoanaliză privind un mediu de învățare incluziv în domeniul educației timpurii a copiilor, elaborat de Agenția Europeană pentru Educație Specială și Incluzivă.

                  6.

                  Să aibă în vedere o finanțare adecvată și crearea unui cadru juridic pentru furnizarea serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor. S-ar putea avea în vedere:

                              (a)

                              sporirea investițiilor în educația și îngrijirea timpurie a copiilor, punându-se accentul pe disponibilitate, calitate și accesibilitate din punct de vedere financiar, inclusiv utilizarea, după caz, a posibilităților de finanțare oferite de fondurile structurale și de investiții europene;

                              (b)

                              crearea și menținerea unor cadre de calitate adaptate la situațiile de la nivel național sau regional;

                              (c)

                              promovarea unei mai bune cooperări între servicii sau a unei mai bune integrări a acestora pentru familii și copii, în special cu serviciile sociale și de sănătate, precum și cu instituțiile școlare, la nivel național, regional și local;

                              (d)

                              integrarea unor politici solide de protecție/siguranță a copilului în cadrul sistemului de educație și îngrijire timpurie, pentru a contribui la protecția copiilor împotriva tuturor formelor de violență;

                              (e)

                              dezvoltarea unui sistem care să urmărească:

                                          (1)

                                          o cultură puternică a dialogului și a reflecției, promovând un proces continuu de dezvoltare și învățare între actori la toate nivelurile;

                                          (2)

                                          o înaltă calitate a infrastructurilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor și o distribuție geografică adecvată în ceea ce privește mediul de viață al copiilor.

                  7.

                  Să prezinte, prin intermediul cadrelor și al instrumentelor existente, rapoarte referitoare la experiențele dobândite și la progresele înregistrate în ceea ce privește accesul la sistemele de educație și îngrijire timpurie a copiilor și calitatea acestora.

            SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

                  8.

                  De a facilita schimbul de experiențe și de bune practici între statele membre, în contextul cadrului strategic pentru cooperarea în domeniul educației și formării profesionale și a programelor următoare, precum și în cadrul Comitetului pentru protecție socială.

                  9.

                  De a sprijini cooperarea dintre statele membre, la cererea acestora, prin organizarea unor activități de învățare și de consiliere reciprocă.

                  10.

                  De a sprijini cooperarea cu rețeaua OCDE privind educația și îngrijirea timpurie a copiilor pentru a facilita diseminarea rezultatelor și pentru a evita suprapunerile.

                  11.

                  De a sprijini dezvoltarea unor servicii de înaltă calitate și incluzive de educație și îngrijire timpurie a copiilor, prin punerea la dispoziție a finanțării din partea Uniunii, în special în cadrul programului Erasmus+ și, după caz, al fondurilor structurale și de investiții europene, inclusiv Interreg, fără a aduce atingere negocierilor privind următorul cadru financiar multianual.

                  12.

                  De a propune un criteriu de referință sau un obiectiv european actualizat pentru furnizarea de servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor, în concordanță cu revizuirea criteriului de referință ET2020 și cu obiectivele de la Barcelona, ca urmare a consultărilor cu statele membre. În cadrul Consiliului ar trebui să se desfășoare dezbateri și să se ia o decizie cu privire la propunerea sus-menționată privind un criteriu de referință, împreună cu alte criterii europene de referință în materie de educație și formare, în contextul instituirii noului cadru strategic pentru educație și formare după 2020.

                  13.

                  De a prezenta Consiliului rapoarte cu privire la monitorizarea recomandării în concordanță cu modalitățile de raportare ale cadrelor și instrumentelor existente.

         Adoptată la Bruxelles, 22 mai 2019.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            C. B. MATEI

         (1)  Doc. 13129/17.

         (2)  JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

         (3)  Doc. COM(2017) 673 final.

         (4)  JO C 421, 8.12.2017, p. 2.

         (5)  JO C 189, 4.6.2018, p. 1.

         (6)  Primii ani de viață înseamnă, de obicei, de la naștere până la vârsta de 6 ani, perioadă care corespunde nivelului educațional ISCED 0.

         (7)  JO L 59, 2.3.2013, p. 5.

         (8)  JO C 378, 24.12.2013, p. 1.

         (9)  Benefits of early childhood education and care and the conditions for obtaining them (Beneficiile educației și îngrijirii timpurii a copiilor și condițiile pentru obținerea acestor beneficii), raport al Rețelei europene de experți în economie și educație (EENEE).

         (10)  The Progress in International Reading Literacy Study (PIRLS) (Studiul asupra progreselor la nivel internațional în ceea ce privește competențele de citire).

         (11)  The Programme for International Student Assessment (PISA) (Programul pentru evaluarea internațională a elevilor), OCDE (2016), Education at a Glance (O privire de ansamblu asupra educației).

         (12)  Comisia Europeană (2014), Study on the effective use of early childhood education and care in preventing early school leaving (Studiu privind utilizarea eficace a educației și îngrijirii timpurii a copiilor în prevenirea părăsirii timpurii a școlii).

         (13)  Prima limbă însușită: varietatea lingvistică dobândită (varietățile lingvistice dobândite) în primii ani ai copilăriei (aproximativ înainte de vârsta de doi sau trei ani), în care a fost dobândită prima dată facultatea umană a limbajului. Acest termen este preferat celui de limbă maternă, care este adesea inexact, deoarece prima limbă însușită nu este neapărat doar cea a mamei.

         (14)  The Economics of Human Development and Social Mobility (Economia dezvoltării umane și a mobilității sociale). Annual Reviews of Economics, Vol. 6 (2014), 689-733.

         (15)  JO C 155, 25.5.2011, p. 10.

         (16)  Doc. COM(2017) 252 final.

         (17)  A Review of Research on the Effects of Early Childhood Education and Care on Child Development (O analiză a studiilor de cercetare a efectelor educației și îngrijirii timpurii a copiilor asupra dezvoltării acestora). Raportul proiectului CARE (2015).

         (18)  Doc. COM(2018) 273 final.

         (19)  OCDE (2017), Starting Strong 2017: Key OECD Indicators on Early Childhood Education and Care (Copilăria, mari provocări 2017: indicatori-cheie privind educația și îngrijirea timpurie); Eurofound (2015), Early childhood care: Accessibility and quality of services (Îngrijirea timpurie: accesibilitatea și calitatea serviciilor).

         (20)  Doc. P8_TA(2017) 0360.

         (21)  Un document de politică elaborat de Children in Europe (2008), Young children and their services: developing a European approach (Copiii în primii ani de viață și serviciile de care beneficiază: elaborarea unei abordări europene).

         (22)  Propunere de principii-cheie ale unui cadru de calitate pentru educația și îngrijirea timpurie a copiilor (2014), raport al Grupului de lucru privind educația și îngrijirea timpurie a copiilor, care își desfășoară activitatea sub egida Comisiei Europene.

         (23)  Eurofound (2015), Îngrijirea timpurie a copiilor: condițiile de muncă, formarea și calitatea serviciilor – Analiză sistematică.

         (24)  Comisia Europeană (2011), CoRe: Cerințele în materie de competențe privind educația și îngrijirea timpurie a copiilor.

         (25)  Professionalisation of Childcare Assistants in Early Childhood Education and Care (ECEC): Pathways towards Qualification [Profesionalizarea asistenților pentru îngrijirea copiilor în educația și îngrijirea timpurie (ECEC): modalități de obținere a calificării], raportul NESET II (2016).

         (26)  The current state of national ECEC quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing ECEC quality in EU Member States (Situația actuală a cadrelor naționale de calitate a serviciilor de ECEC sau a documentelor strategice de politică echivalente referitoare la calitatea serviciilor de ECEC în statele membre ale UE), raportul NESET II, 4/2017.

         (27)  Doc. SN 100/1/02 REV 1.

         (28)  Doc. COM(2018) 273 final.

         (29)  JO C 417, 15.12.2015, p. 25.

         (30)  Doc. COM(2018) 273 final.

         (31)  Comisia Europeană (2017), Monitorul educației și formării.

         (32)  ISCED 0.1 și ISCED 0.2.

         ANEXĂ
         Copiii au dreptul la servicii de educație și îngrijire timpurie de calitate și accesibile din punct de vedere financiar.

            Pilonul european al drepturilor sociale

         Învățarea și educația încep de la naștere, iar primii ani sunt cei mai formatori din viața copiilor, întrucât în această perioadă se pun bazele pentru dezvoltarea lor pe tot parcursul vieții. Prezentul cadru de calitate oferă principii-cheie și o abordare europeană în materie de sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor, bazate pe bunele practici din statele membre ale UE și pe cercetarea de vârf. Cadrul include zece declarații de calitate, structurate în jurul a cinci domenii mai largi legate de calitate: accesul, personalul, programa de învățământ, monitorizarea și evaluarea, precum și guvernanța și finanțarea. Cele zece declarații de calitate descriu principalele caracteristici ale unor servicii de înaltă calitate, astfel cum au fost identificate în practică. Cadrul de calitate reprezintă un instrument de guvernanță al cărui scop este de a furniza orientări pentru dezvoltarea și sprijinirea sistemelor de educație și îngrijire timpurie a copiilor.
         Cadrul are drept obiectiv principal să descrie un sistem care poate oferi servicii de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie pentru toți copiii și modalitățile de dezvoltare a acestuia; acesta are la bază următoarele principii:

                     —

                     serviciile de înaltă calitate sunt cruciale pentru promovarea dezvoltării copiilor și a procesului de învățare al acestora și, pe termen lung, pentru sporirea șanselor lor educaționale;

                     —

                     participarea părinților în calitate de parteneri la aceste servicii este esențială – familia este locul cel mai important pentru creșterea și dezvoltarea copiilor, iar părinții (sau tutorii) sunt responsabili pentru bunăstarea, sănătatea și dezvoltarea fiecărui copil;

                     —

                     serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor trebuie să fie centrate pe copii, să determine participarea activă a acestora și să țină seama de opiniile lor.

            CADRUL DE CALITATE AL UE PENTRU EDUCAȚIA ȘI ÎNGRIJIREA TIMPURIE A COPIILOR

         ACCESUL tuturor copiilor la servicii de calitate de educație și îngrijire timpurie contribuie la dezvoltarea lor sănătoasă, la succesul lor educațional și la reducerea inegalităților sociale și a decalajului de competențe dintre copii provenind din medii socioeconomice diferite. De asemenea, accesul echitabil este esențial pentru a se garanta că părinții, în special femeile, beneficiază de flexibilitatea necesară pentru a se (re)integra pe piața forței de muncă.

            Declarații de calitate:

         1.   Servicii disponibile și accesibile din punct de vedere financiar pentru toate familiile și pentru copiii lor

         Dreptul legal universal la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor oferă o bază solidă pentru includerea tuturor copiilor. Datele privind populația și sondajele realizate în rândul părinților cu privire la cererea de locuri în structurile de educație și îngrijire timpurie a copiilor pot servi drept bază pentru estimarea necesităților viitoare și ajustarea capacității.
         Prin serviciile oferite se pot elimina barierele care pot împiedica participarea familiilor și a copiilor. Acest lucru poate fi realizat, printre altele, prin adaptarea taxelor prevăzute pentru educația și îngrijirea timpurie a copiilor, pentru a se permite și accesul gospodăriilor cu venituri reduse. De asemenea, s-a dovedit că flexibilitatea orarului și alte aranjamente de acest gen pot favoriza participarea, în special în cazul copiilor ale căror mame lucrează, al copiilor provenind din familii monoparentale și al copiilor aparținând unor minorități sau grupuri defavorizate.
         Distribuirea serviciilor în mod echitabil între zonele urbane și rurale, între cartierele prospere și cele sărace și între regiuni poate îmbunătăți accesul grupurilor defavorizate ale societății. Potrivit rapoartelor, disponibilitatea și accesibilitatea din punct de vedere financiar a unor servicii de înaltă calitate în cartierele în care locuiesc familii sărace, familii aparținând unor minorități sau familii de migranți sau de refugiați reprezintă elementele cu cel mai mare impact asupra sprijinirii echității și a incluziunii sociale.
         2.   Servicii care încurajează participarea, consolidează incluziunea socială și acceptă necondiționat diversitatea

         Structurile de educație și îngrijire timpurie a copiilor pot încuraja în mod activ participarea prin implicarea părinților, a familiilor și a îngrijitorilor în procesele decizionale (de exemplu, în cadrul unor comitete de părinți). Implicarea familiilor – în special a familiilor monoparentale și a familiilor defavorizate, a familiilor aparținând unor minorități sau a familiilor de migranți – prin intermediul unor inițiative specifice le permite acestora să își exprime necesitățile, iar serviciilor să ia în considerare aceste necesități atunci când își adaptează oferta la exigențele comunităților locale.
         Poate fi încurajată recrutarea de personal din cadrul unor grupuri marginalizate, din rândul migranților sau din cadrul unor minorități, întrucât s-a demonstrat că în structurile de educație și îngrijire timpurie a copiilor este benefică prezența unui personal care reflectă diversitatea comunității.
         Crearea unui mediu primitor pentru copii, care să valorifice limbile pe care le vorbesc, cultura acestora și mediul familial din care provin, contribuie la dezvoltarea sentimentului lor de apartenență. De asemenea, o dezvoltare profesională continuă adecvată pregătește personalul pentru buna primire și sprijinirea copiilor bilingvi.
         Structurile de educație și îngrijire timpurie a copiilor pot dezvolta bunele practici în cadrul familiilor în vederea unei tranziții fără probleme de la mediul familial la cel din aceste structuri și pot favoriza niveluri ridicate de participare a părinților, prin organizarea unor inițiative specifice.
         PERSONALUL reprezintă factorul cel mai important care influențează rezultatele în ceea ce privește bunăstarea, procesul de învățare și dezvoltarea în rândul copiilor. Prin urmare, condițiile de lucru și dezvoltarea profesională a personalului sunt considerate componente esențiale ale calității.

            Declarații de calitate:

         3.   Personal competent care beneficiază de formare inițială și continuă pentru a-și putea îndeplini rolul profesional

         Sistemele eficace de educație și îngrijire timpurie a copiilor au în vedere creșterea statutului profesional al personalului, care este recunoscut pe scară largă ca fiind un factor esențial pentru calitate, prin creșterea nivelurilor de calificare, prin oferirea unui statut profesional atrăgător și a unor perspective de carieră flexibile, precum și prin oferirea unor parcursuri alternative pentru asistenți. Acest lucru poate fi realizat dacă se urmărește crearea unui corp pedagogic alcătuit din profesioniști având calificare profesională completă, specializați în educația timpurie, pe lângă personalul cu grad de asistent.
         Cele mai avansate programe de formare inițială sunt concepute împreună cu practicienii și oferă un bun echilibru între teorie și practică. De asemenea, programele de formare care pregătesc personalul pentru lucrul în echipă și consolidează competențele de reflecție reprezintă un atu. Aceste programe pot beneficia de pe urma formării personalului pentru a lucra cu grupuri diverse din punct de vedere lingvistic și cultural, alcătuite din copii care provin din familii aparținând unor minorități, din familii de migranți și din familii cu venituri reduse.
         Un personal care deține competențele necesare pentru a urmări necesitățile de dezvoltare, interesele și potențialul copiilor mici și pentru a depista eventualele probleme legate de dezvoltare și învățare poate sprijini mai activ dezvoltarea copiilor și procesul de învățare al acestora. Oportunitățile periodice și adaptate de dezvoltare profesională continuă reprezintă un avantaj pentru toții membrii personalului, inclusiv pentru asistenți și pentru personalul auxiliar.
         În ceea ce privește elementele necesare legate de dezvoltarea și psihologia copilului, competențele personalului ar trebui să includă, în conformitate cu diversele structuri de formare din statele membre, cunoștințe privind sistemele de protecție a copilului și, în general, privind drepturile copilului.
         4.   Condiții de lucru stimulative, inclusiv o conducere profesionistă care creează oportunități de observare, reflecție, planificare, lucru în echipă și cooperare cu părinții

         Sistemele de educație și îngrijire timpurie a copiilor care urmăresc să îmbunătățească condițiile de lucru, inclusiv prin niveluri salariale mai adecvate, pot face ca ocuparea unui loc de muncă în domeniul educației și îngrijirii timpurii a copiilor să devină o opțiune mai atractivă pentru un personal cu un nivel mai bun de calificare, care urmărește o carieră reală.
         Raportul dintre numărul de adulți și de copii, precum și dimensiunile grupurilor sunt cele mai adecvate atunci când sunt adaptate în mod corespunzător vârstei și compoziției grupului de copii, deoarece copiii mai mici au nevoie de mai multă atenție și îngrijire.
         Comunitățile de învățare profesioniste, acolo unde acestea există în cadrul structurilor și între acestea, și-au demonstrat impactul pozitiv datorat faptului că alocă timp și spațiu pentru practicile colegiale și activitatea comună a personalului.
         Asigurarea mentoratului și a supravegherii personalului nou recrutat în cursul perioadei de integrare îl poate ajuta pe acesta să își preia rapid atribuțiile profesionale.
         PROGRAMA DE ÎNVĂȚĂMÂNT reprezintă un instrument puternic de ameliorare a bunăstării, a dezvoltării și a procesului de învățare al copiilor. Un cadru pedagogic larg stabilește principiile pentru sprijinirea dezvoltării copiilor și a procesului de învățare al acestora prin practici educaționale și de îngrijire care răspund intereselor, necesităților și potențialităților copiilor.

            Declarații de calitate:

         5.   O programă de învățământ bazată pe obiective, valori și abordări pedagogice, care le permite copiilor să își realizeze întregul potențial, pune accentul pe dezvoltarea lor socială, emoțională, cognitivă și fizică și urmărește bunăstarea lor

         Abordările pedagogice centrate pe copii pot să susțină mai eficient dezvoltarea generală a copiilor, să ofere sprijin pentru strategiile lor de învățare și să promoveze dezvoltarea lor cognitivă și necognitivă, printr-o axare mai sistematică asupra învățării practice, a jocurilor și a interacțiunilor sociale.
         Există dovezi solide că o programă de învățământ explicită constituie un avantaj, întrucât poate oferi un cadru coerent pentru îngrijire, educație și socializare, ca parte integrantă a serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor. În mod ideal, acest cadru definește obiective pedagogice, permițând educatorilor să își personalizeze abordarea în funcție de necesitățile individuale ale copiilor, și poate furniza orientări cu privire la crearea unui mediu de învățare de înaltă calitate. Cadrul ia în considerare, în mod corespunzător, includerea disponibilității cărților și a altor materiale tipărite, pentru a favoriza dezvoltarea competențelor de citire și scriere ale copiilor.
         Prin promovarea diversității, a egalității și a sensibilizării în privința limbilor, un cadru pedagogic eficace încurajează integrarea migranților și a refugiaților și poate favoriza dezvoltarea atât a limbii lor materne, cât și a limbii în care învață.
         6.   O programă de învățământ care solicită personalului să colaboreze cu copiii, cu colegii și cu părinții și să reflecteze asupra propriilor practici

         Programa de învățământ poate contribui la o mai mare implicare a părinților, a părților interesate și a personalului, precum și la asigurarea unui răspuns mai adecvat la necesitățile, interesele și potențialul copiilor.
         Programa de învățământ poate defini rolurile și procesele personalului în contextul colaborării periodice cu părinții și cu colegii din alte servicii destinate copiilor (inclusiv din sectorul sănătății, al asistenței sociale și al educației).
         În măsura posibilităților, programa de învățământ poate furniza orientări pentru a ajuta personalul structurilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor să comunice cu personalul școlilor pentru a asigura tranziția copiilor către școlile primare și/sau grădinițe.
         MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA susțin calitatea. Prin indicarea punctelor forte și a punctelor slabe, procesele de monitorizare și de evaluare pot constitui componente importante ale îmbunătățirii calității sistemelor de educație timpurie a copiilor. Acestea pot furniza sprijin părților interesate și factorilor de decizie în luarea unor inițiative care să răspundă necesităților copiilor, părinților și comunităților locale.

            Declarații de calitate:

         7.   Monitorizarea și evaluarea furnizează informații la nivelul relevant, local, regional și/sau național, menite să sprijine ameliorarea continuă a calității politicilor și practicilor

         Informațiile transparente privind serviciile și personalul sau punerea în aplicare a programei de învățământ la nivelul adecvat – național, regional și local – pot contribui la îmbunătățirea calității.
         Feedback-ul informativ periodic poate facilita procesul de evaluare a politicilor și prin faptul că permite analizarea modului în care sunt utilizate fondurile publice, a eficacității practicilor și a contextului în care acestea sunt eficace.
         Pentru a identifica necesitățile personalului în materie de învățare și pentru a lua deciziile corecte cu privire la modul optim de îmbunătățire a calității serviciilor și a dezvoltării profesionale, este util ca personalul de conducere din cadrul structurilor de educație timpurie a copiilor să colecteze la timp datele relevante.
         8.   Monitorizare și evaluare în interesul copilului

         Pentru a proteja drepturile copilului, ar trebui ca în cadrul sistemului de educație și îngrijire timpurie să fie integrate politici solide în materie de protecție/siguranță a copilului, cu scopul de a contribui la protecția copiilor împotriva tuturor formelor de violență. Politicile eficace de protecție a copilului acoperă patru mari domenii: 1. politica, 2. factorul uman, 3. procedurile și 4. răspunderea. Mai multe informații cu privire la aceste domenii se găsesc în lucrarea Child safeguarding standards and how to implement them (Standarde de siguranță a copiilor și modul de punere în aplicare a acestora), publicată de organizația Keeping Children Safe.
         Procesele de monitorizare și evaluare pot încuraja cooperarea și participarea activă a tuturor părților interesate. Toți cei interesați de dezvoltarea calității pot contribui la practicile de monitorizare și evaluare și pot beneficia de pe urma acestora.
         Dovezile disponibile arată că, prin utilizarea mai multor metode de monitorizare (de exemplu, observarea, documentarea, evaluarea descriptivă a competențelor copiilor și a procesului de învățare al acestora) se pot obține informații utile și se pot descrie experiențele și dezvoltarea copiilor, ceea ce contribuie, printre altele, la o tranziție fără probleme către școala primară.
         Pot fi create instrumente de monitorizare și proceduri de evaluare participativă, pentru a le permite copiilor să își exprime opiniile și să vorbească explicit despre experiențele lor de învățare și de socializare în cadrul structurilor.
         GUVERNANȚA ȘI FINANȚAREA sunt esențiale pentru a permite serviciilor de educație și îngrijire timpurie să își îndeplinească rolul în dezvoltarea personală a copiilor și în procesul de învățare al acestora, în reducerea decalajului legat de nivelul de instruire și în promovarea coeziunii sociale. Calitatea decurge dintr-un set de politici publice cuprinzătoare și coerente, care fac legătura între serviciile de educație și îngrijire timpurie și alte servicii responsabile cu bunăstarea copiilor mici și a familiilor lor.

            Declarații de calitate:

         9.   Părțile interesate au o viziune clară și comună asupra rolului și a responsabilităților lor și știu că trebuie să colaboreze cu organizații partenere

         Serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor beneficiază de o strânsă colaborare cu toate serviciile destinate copiilor, inclusiv cu serviciile sociale și de sănătate, cu școlile și cu părțile interesate de la nivel local. Astfel de alianțe între agenții s-au dovedit a fi mai eficace în cazul în care sunt reglementate de un cadru de politică coerent, care poate promova în mod proactiv colaborarea și investițiile pe termen lung în cadrul comunităților locale.
         S-a demonstrat că implicarea părților interesate este crucială pentru proiectarea și punerea în aplicare a serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor.
         Integrarea sau coordonarea serviciilor responsabile cu diferite reglementări privind educația și îngrijirea timpurie a copiilor poate avea un efect pozitiv asupra calității sistemului.
         10.   Legislația, reglementările și/sau finanțarea sprijină progresele în direcția instituirii unui drept universal la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor, de bună calitate și accesibile din punct de vedere financiar, iar aceste progrese sunt raportate periodic părților interesate relevante

         Îmbunătățirea calității serviciilor pentru toți copiii ar putea fi realizată mai eficient prin crearea progresivă a unui drept legal universal. Aceasta include promovarea participării de la o vârstă fragedă la educația și îngrijirea timpurie. Poate fi util să se evalueze dacă serviciile de educație și îngrijire timpurie a copiilor bazate pe piață creează inegalitate în materie de acces sau reduc calitatea pentru copiii defavorizați și, dacă este necesar, să se elaboreze planuri de măsuri corective.
         O legătură mai strânsă cu politicile din domeniul forței de muncă, al sănătății și din domeniul social ar constitui, în mod evident, un atu, întrucât aceasta poate promova o redistribuire mai eficientă a resurselor prin direcționarea unor fonduri suplimentare către grupuri și cartiere defavorizate.