title: Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2014

text:
               29.7.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 247/7

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 8 iulie 2014
   privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2014
   2014/C 247/02
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2013 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2016.

               (5)

               La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2014. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (6)

               La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (7)

               La 5 martie 2014, Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat pentru Bulgaria, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Concluzia care se desprinde din analiza Comisiei este că Bulgaria se confruntă în continuare cu dezechilibre macroeconomice care necesită monitorizare și adoptarea unor măsuri de politică. În special, întârzierile în adaptarea pieței forței de muncă impun măsuri de politică, în timp ce corectarea poziției externe și reducerea efectului de levier al societăților progresează într-un ritm satisfăcător.

               (8)

               La 17 aprilie 2014, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2014, precum și Programul de convergență pentru 2014. În vederea luării în considerare a legăturilor dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (9)

               Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de convergență pentru 2014 constă în îndeplinirea obiectivului pe termen mediu privind obținerea, până în 2016, a unui deficit structural de -1 % din PIB. Acest obiectiv pe termen mediu este mai strict decât cerințele impuse de Pactul de stabilitate și de creștere. Bulgaria a beneficiat de posibilitatea de a se abate temporar de la obiectivul pe termen mediu cu 0,6 % din PIB în 2013 și cu 0,1 % din PIB în 2014, abatere care a fost autorizată pentru proiecte finanțate în comun. Programul de convergență prevede o deteriorare a soldului structural (recalculat) cu 0,3 % din PIB în 2014 până la – 1,3 % din PIB, precum și o îmbunătățire a acestuia cu 0,3 % din PIB în 2015 până la – 1,0 % din PIB, garantând astfel revenirea la obiectivul pe termen mediu. Rata de creștere a cheltuielilor publice nu ar depăși criteriul de referință relevant în materie de cheltuieli pe termen mediu în perioada 2014-2015. Prin urmare, planurile bugetare sunt conforme cu Pactul de stabilitate și de creștere. Rata datoriei se situează cu mult sub 60 % din PIB și, conform Programului de convergență, se preconizează că aceasta va crește ușor pentru a atinge 20,6 % din PIB până la sfârșitul perioadei acoperite de program. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de convergență este optimist pentru perioada 2014-2015, estimându-se că rata anuală de creștere va ajunge la 2,1 % în 2014 și la 2,6 % în 2015, spre deosebire de nivelurile preconizate în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014, și anume 1,7 % în 2014 și, respectiv, 2,0 % în 2015. Conform previziunilor Comisiei, abaterea, în 2014, a Bulgariei de la obiectivul său pe termen mediu este mai mare decât ceea ce este permis pe baza abaterii temporare, care a fost autorizată pentru proiecte finanțate în comun, urmând ca revenirea necesară la obiectivul pe termen mediu să nu se realizeze în 2015. Pe baza evaluării sale cu privire la Programul de convergență pentru 2014 și pe baza previziunilor Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că există un risc de abatere de la obiectivul pe termen mediu în perioada 2014-2015.

               (10)

               Respectarea obligațiilor fiscale și calitatea administrației fiscale rămân provocări majore pentru Bulgaria. Potrivit estimărilor disponibile, amploarea economiei paralele este considerabilă, fapt confirmat de datele referitoare la munca nedeclarată desfășurată în Bulgaria. Cheltuielile administrative aferente colectării veniturilor și costurile legate de respectarea obligațiilor fiscale sunt relativ ridicate. În pofida mai multor măsuri care au fost întreprinse pentru a răspunde acestor provocări, Bulgaria nu are încă o adevărată strategie menită să asigure respectarea obligațiilor fiscale, care ar viza activitatea tuturor autorităților responsabile de colectarea impozitelor și ar cuprinde o analiză preliminară a celor mai semnificative riscuri aferente colectării impozitelor, precum și o evaluare a măsurilor aflate deja în vigoare, inclusiv a măsurilor de simplificare și a controalelor îmbunătățite.

               (11)

               În 2013, Bulgaria a făcut un pas înapoi în raport cu angajamentele asumate anterior în domeniul reformei pensiilor. Regimurile de pensionare anticipată nu au fost reduse după cum se preconizase. Creșterea anuală planificată a vârstei legale de pensionare a fost amânată. Nu s-au înregistrat progrese în privința armonizării vârstei de pensionare pentru bărbați și femei și nu s-au întreprins măsuri în vederea înăspririi criteriilor de eligibilitate și a verificărilor menite să limiteze abuzurile în ceea ce privește acordarea pensiilor de invaliditate. În Bulgaria, ritmul de îmbătrânire a populației este printre cele mai ridicate din Uniune, ceea ce are consecințe negative asupra pieței muncii, asupra potențialului de creștere a economiei și asupra finanțării sistemului său de pensii. Prin urmare, Bulgaria trebuie să continue reforma sistemului său de pensii. Această țară se confruntă, de asemenea, cu provocări majore în ceea ce privește raționalizarea și administrarea sectorului spitalicesc, inclusiv lipsa de transparență a sistemului de finanțare a spitalelor și servicii de îngrijire ambulatorie insuficient dezvoltate. Mai mult, dat fiind nivelul ridicat de plăți formale și informale suportate direct de către pacient, anumite segmente ale populației nu au efectiv acces la asistență medicală. Indicatorii stării de sănătate sunt nesatisfăcători în comparație cu alte state membre, ceea ce înseamnă că, în viitor, pot fi necesare cheltuieli publice mai mari în domeniul sănătății.

               (12)

               În ultimii ani, piața muncii a fost neperformantă, limitând astfel capacitatea de ajustare a economiei și subminând potențialul de creștere al acesteia. Șomajul s-a stabilizat în 2013, însă ratele șomajului în rândul tinerilor și șomajului de lungă durată au continuat să crească. Bulgaria se confruntă cu una dintre cele mai ridicate rate de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, ceea ce presupune utilizarea deficitară sau subdezvoltarea gravă a capitalului uman. S-au înregistrat doar progrese foarte modeste în ceea ce privește consolidarea capacității Agenției pentru Ocuparea Forței de Muncă. Este, de asemenea, necesar să se extindă sfera de acoperire și eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Bulgaria nu dispune de măsuri eficace destinate tinerilor care nu sunt înregistrați, inclusiv romilor, în conformitate cu obiectivele unei garanții pentru tineret. Un număr semnificativ de șomeri nu sunt acoperiți de dispozitivele tipice de siguranță (indemnizații de șomaj și asistență socială), însă se bazează, în schimb, pe solidaritatea familiei sau pe munca informală. Cetățenii bulgari se confruntă cu unul dintre cele mai ridicate niveluri de risc de sărăcie și de excluziune socială din Uniune. Aplicarea unor praguri minime pentru plata contribuțiilor la asigurările sociale ar putea împiedica participarea deplină a persoanelor slab calificate la economia formală. Au fost efectuate unele analize pentru a evalua eventualul impact. Acestea trebuie să fie evaluate și urmate de măsuri de politică adecvate. Nu există orientări clare în ceea ce privește o modalitate transparentă de stabilire a salariului minim în Bulgaria. Salariile minime garantate au fost majorate din anul 2011, ceea ce poate avea un impact negativ asupra ocupării forței de muncă și ar trebui, în consecință, să facă obiectul unei monitorizări.

               (13)

               Bulgaria nu a adoptat încă Legea privind învățământul școlar menită să asigure un cadru pentru punerea în aplicare a reformelor cuprinzătoare necesare ale sistemului de învățământ, inclusiv modernizarea programelor și o mai bună formare a cadrelor didactice. Se impune îmbunătățirea calității învățământului profesional și tehnic în Bulgaria, precum și integrarea acestuia în structurile educaționale generale pentru a face posibilă realizarea unor parcursuri flexibile, pentru a reduce fenomenul părăsirii timpurii a școlii și pentru a îmbunătăți accesul la învățarea pe tot parcursul vieții. La rândul său, învățământul superior se confruntă cu provocări persistente în ceea ce privește asigurarea unei reacții mai oportune la nevoile pieței muncii. Nivelul scăzut de certificare a calității contribuie la obținerea unor rezultate slabe în acest domeniu. Sunt în curs dezbateri referitoare la o nouă strategie privind învățământul superior, în care se solicită restructurarea modului de gestionare a universităților prin participarea directă a părților interesate, cum ar fi întreprinderile și studenții, consolidarea universităților, precum și o abordare bazată pe rezultate în vederea unei mai bune alinieri a realizărilor din domeniul educației la cererile de pe piața muncii. Accesul la educație al copiilor defavorizați, în special al copiilor romi, reprezintă o provocare continuă. Cei doi ani obligatorii de învățământ preșcolar constituie o măsură crucială îndreptată în direcția cea bună, care ar trebui să fie pusă în aplicare cu strictețe. În paralel, ar trebui să se adopte măsuri menite să prevină părăsirea timpurie a școlii. Este necesar să se dezvolte inițiativele existente pentru a îmbunătăți formarea profesională a cadrelor didactice și pentru a reduce de facto fenomenul segregării în școli. Normele care asociază acordarea alocațiilor pentru creșterea copilului cu frecventarea școlii sunt în vigoare, însă este posibil ca aceste măsuri să nu fi produs încă efectele vizate.

               (14)

               Eforturile mai ample depuse în vederea modernizării administrației publice au avut un impact limitat din cauza unei abordări fragmentate și a unui angajament insuficient pe calea unor reforme aprofundate. Bulgaria are nevoie de o strategie coordonată de reformă a administrației publice menită să îmbunătățească profesionalismul și independența administrației publice și a agențiilor sale de reglementare, inclusiv de un sistem bazat pe merite pentru numirea funcționarilor publici și dezvoltarea carierei acestora, precum și de structuri eficace care să contracareze riscul de corupție. Sunt necesare eforturi continue pentru a îmbunătăți mediul de afaceri general. Printre provocări se numără și procedurile de obținere a autorizațiilor și de înregistrare a întreprinderilor. Soluționarea cazurilor de insolvență durează, în medie, peste trei ani, iar rata de recuperare este scăzută. În 2013 au fost adoptate și trebuie să fie puse în aplicare noi norme referitoare la întârzierea efectuării plăților. Dezvoltarea guvernării electronice a stagnat, iar coordonarea menită să asigure interoperabilitatea sistemelor și să creeze un ghișeu unic este insuficientă, limitând astfel eforturile destinate sporirii transparenței și reducerii sarcinilor administrative. În domeniul achizițiilor publice lipsește un cadru juridic simplu și codificat, având drept rezultat un context juridic și de reglementare complicat ce creează incertitudini pentru operatori. Independența sistemului judiciar rămâne, de asemenea, o preocupare majoră care afectează mediul de afaceri din Bulgaria. Această țară a întreprins unele măsuri în vederea abordării fenomenului corupției, însă progresele înregistrate per ansamblu au fost limitate și rămân fragile, impunându-se necesitatea unor controale mai temeinice și a unor sancțiuni cu caracter disuasiv aplicate în cazul conflictelor de interese. Este, de asemenea, necesar să se asigure o mai bună coordonare între instituțiile anticorupție, garantându-se protecția acestora împotriva influențelor politice.

               (15)

               În sectorul energiei electrice și al gazelor naturale, concurența este în continuare limitată. Printre aspectele deosebit de preocupante referitoare la îmbunătățirea funcționării piețelor energiei se numără lipsa unor burse pentru energia electrică și gazele naturale și absența unei piețe transparente pentru comercializarea cu ridicata a energiei electrice și a gazelor naturale. Piața liberă a energiei electrice este dominată de un singur furnizor și, din cauza dimensiunii sale limitate, concurența nu își poate îndeplini funcția ce constă în garantarea eficienței din punctul de vedere al costurilor. Independența și eficacitatea autorității naționale de reglementare rămân limitate. Dependența de importurile provenite de la un număr restrâns de furnizori și lipsa dezvoltării infrastructurii antrenează riscul unor șocuri de aprovizionare. Un pachet cuprinzător de măsuri destinate îmbunătățirii eficienței energetice a fost propus pentru finanțare din partea UE în cadrul noii perioade de programare 2014-2020.

               (16)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei și a evaluat Programul național de reformă și Programul de convergență al acestei țări. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos.

               (17)

               Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (18)

               Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență prezentate de această țară. Recomandările Consiliului, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 3, 4 și 5 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2014-2015, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să consolideze măsurile bugetare pentru 2014, ținând cont de decalajul care apare comparativ cu cerințele aferente componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Să consolideze, în 2015, strategia bugetară pentru a asigura atingerea obiectivului pe termen mediu și menținerea sa ulterioară. Să asigure capacitatea noului consiliu bugetar pentru ca acesta să își ducă la îndeplinire mandatul. Să pună în aplicare o strategie fiscală cuprinzătoare pentru a consolida colectarea impozitelor, pentru a combate economia paralelă și pentru a reduce costurile de conformitate.

               2.

               Să adopte o strategie pe termen lung în privința sistemului de pensii, avansând în direcția creșterii anuale planificate a vârstei legale de pensionare și instituind un mecanism de corelare a vârstei legale de pensionare cu speranța de viață pe termen lung, eliminând totodată treptat opțiunile de pensionare anticipată și uniformizând vârsta legală de pensionare pentru bărbați și femei. Să înăsprească criteriile de eligibilitate și procedurile necesare pentru acordarea pensiilor de invaliditate, de exemplu prin luarea în considerare într-o mai mare măsură a capacității de muncă restante a persoanelor care solicită aceste pensii. Să garanteze furnizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a serviciilor de asistență medicală, inclusiv prin îmbunătățirea determinării prețurilor acestor servicii, corelând finanțarea spitalelor cu rezultatele obținute, accelerând optimizarea rețelei de spitale și dezvoltând serviciile de îngrijire ambulatorie.

               3.

               Să îmbunătățească eficiența Agenției pentru Ocuparea Forței de Muncă prin dezvoltarea unui sistem de monitorizare a performanțelor și printr-o mai bună direcționare asupra grupurilor celor mai vulnerabile, cum ar fi lucrătorii slab calificați și cei în vârstă, precum și șomerii de lungă durată și romii. Să extindă sfera de acoperire și eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă pentru a asigura o congruență a profilurilor persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și pentru a veni în întâmpinarea tinerilor care nu sunt înregistrați, care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, în conformitate cu obiectivele unei garanții pentru tineret. Să îmbunătățească nivelul de acoperire efectivă a indemnizațiilor de șomaj și a asistenței sociale, precum și legătura dintre acestea și măsurile de activare. Să avanseze în procesul de revizuire aprofundată a pragurilor minime ale contribuțiilor la asigurările sociale, astfel încât să împiedice sistemul să excludă de pe piața muncii lucrătorii slab calificați. Să stabilească, în consultare cu partenerii sociali, orientări transparente pentru ajustarea salariilor minime garantate, ținând seama de impactul asupra ocupării forței de muncă și a competitivității. Pentru a reduce sărăcia, să sporească în continuare accesibilitatea și eficacitatea serviciilor și a transferurilor sociale destinate copiilor și persoanelor mai în vârstă.

               4.

               Să adopte Legea privind învățământul școlar și să continue reforma formării profesionale și a învățământului superior, pentru a spori nivelul și relevanța competențelor dobândite în toate etapele, încurajând totodată parteneriatele între instituții de învățământ și întreprinderi, în vederea unei mai bune alinieri a rezultatelor obținute în materie de educație la cerințele pieței muncii. Să consolideze calitatea instituțiilor de învățământ profesional și tehnic și să îmbunătățească accesul la învățarea pe tot parcursul vieții. Să intensifice eforturile destinate îmbunătățirii accesului la învățământ preșcolar și școlar de calitate și favorabil incluziunii pentru copiii defavorizați, în special romii, și să pună în aplicare cu strictețe normele care asociază plata alocației pentru creșterea copilului cu frecventarea școlii.

               5.

               Să îmbunătățească în continuare mediul de afaceri, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, prin reducerea birocrației excesive, prin promovarea guvernării electronice, prin simplificarea procedurilor de insolvență și prin punerea în aplicare a legislației privind întârzierea efectuării plăților. Să îmbunătățească sistemul de achiziții publice prin sporirea capacității administrative, prin consolidarea controalelor ex ante efectuate de către Agenția pentru Achiziții Publice și prin întreprinderea unor măsuri concrete în vederea punerii în aplicare a achizițiilor publice electronice. Să sporească nivelul de calitate și independența sistemului judiciar și să intensifice lupta împotriva corupției.

               6.

               Să intensifice reforma sectorului energetic pentru a spori concurența, eficiența și transparența pieței, precum și eficiența energetică, în special prin înlăturarea barierelor de pe piață, prin reducerea ponderii segmentului reglementat al pieței, prin intensificarea eforturilor destinate creării unei piețe transparente pentru comercializarea cu ridicata a energiei electrice și a gazelor naturale, prin eliminarea treptată a cotelor și prin consolidarea independenței și a capacității administrative a autorității de reglementare din domeniul energiei. Să accelereze lansarea unor proiecte de interconexiuni cu țările membre învecinate și cu țările candidate, în special pentru gazele naturale, și să consolideze capacitatea de a face față întreruperilor de furnizare.

      Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P.C. PADOAN

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținute pentru 2014 prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014. p. 49).

      (4)  JO C 217, 30.7.2013, p. 10.

      (5)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 17 aprilie 2014 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Central Bank of Malta (BCE/2014/20)

text:
               25.4.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 122/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 17 aprilie 2014
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Central Bank of Malta
   (BCE/2014/20)
   (2014/C 122/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Central Bank of Malta a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2013. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2014.

               (3)

               Central Bank of Malta a selectat PricewaterhouseCoopers drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2014-2018,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă desemnarea PricewaterhouseCoopers drept auditor extern al Central Bank of Malta pentru exercițiile financiare 2014-2018.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 17 aprilie 2014.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI


title: Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2012-2016

text:
               30.7.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/75

      RECOMANDAREA CONSILIULUI

   din 9 iulie 2013
   privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2012-2016
   2013/C 217/19
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere economică durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 10 iulie 2012, Consiliul a adoptat o Recomandare (4) privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2012 și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2012 - 2015.

               (5)

               La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, marcând începutul Semestrului european 2013 pentru coordonarea politicilor economice. De asemenea, la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (6)

               Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 7 februarie 2013, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în analiza anuală a creșterii pentru 2013 și o rezoluție referitoare la contribuția la analiza anuală a creșterii pentru 2013.

               (7)

               La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 10 aprilie 2013, Comisia a publicat rezultatele bilanțului său aprofundat pentru Slovenia, întocmit în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Analiza efectuată de Comisie a condus la concluzia că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Sunt necesare măsuri urgente în materie de politică pentru a stopa acumularea rapidă a acestor dezechilibre și a le corecta. Până în prezent, nivelurile datoriei private și cele ale datoriei publice sunt inferioare pragurilor de alertă ale tabloului de bord, datoria externă netă fiind și ea relativ limitată. Cu toate acestea, problema nu este nivelul datoriei, ci structura acesteia, care este foarte concentrată în sectorul întreprinderilor. În contextul accelerării tendințelor economice negative, acest lucru subminează stabilitatea sectorului financiar și complică procesul de reducere a gradului de îndatorare, inclusiv prin interconexiunile cu nivelul datoriei suverane. Aceste riscuri sunt agravate de o capacitate limitată de ajustare a pieței forței de muncă și a pieței de capital, precum și de o structură a economiei în cadrul căreia predomină întreprinderile de stat. Perioadele de incertitudine în materie de politică și obstacolele juridice în calea reformelor au împiedicat Slovenia să își corecteze în mod corespunzător dezechilibrele și să își consolideze capacitatea de ajustare, ceea ce a avut drept consecință creșterea vulnerabilității sale într-un moment de presiune accentuată în ceea ce privește finanțarea suverană.

               (9)

               La 9 mai 2013, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2013 și Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2016. În vederea luării în considerare a legăturilor dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (10)

               La 23 mai 2013, autoritățile slovene au trimis o scrisoare Comisiei în care recapitulează, modifică și clarifică angajamentele-cheie prevăzute în Programul național de reformă.

               (11)

               Pe baza evaluării Programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că, în pofida eforturilor considerabile, deși decalate, depuse în materie de consolidare, în urma cărora deficitul a scăzut de la 6,2 % din PIB în 2009, la 4,0 % din PIB în 2012, nu este de așteptat ca Slovenia să își corecteze deficitul excesiv în 2013, astfel cum a recomandat Consiliul la sfârșitul anului 2009. Aceasta în special din cauza faptului că mediul economic este mai puțin performant decât se preconizase la momentul respectiv. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare prevăzute de programul de stabilitate este, în linii mari, plauzibil pentru 2013, dar optimist pentru 2014. În mod concret, autoritățile anticipează că, după ce a PIB-ul a scăzut cu 2,3 % în 2012 și 1,9 % în 2013, acesta va crește cu 0,2 % în 2014, presupunând că se iau măsurile bugetare necesare pentru reducerea deficitului public general de la 4,2 % din PIB (excluzând recapitalizările băncilor) în 2013, la 2,6 % din PIB în 2014. Cu toate acestea, Comisia estimează că PIB-ul va scădea cu 0,1 % în 2014, pe baza ipotezei de menținere a politicii actuale, un scenariu care ia în considerare doar măsurile care au fost adoptate până la mijlocul lunii aprilie 2013 și prognozează un deficit de 4,9 % din PIB pentru 2014. Principalele obiective ale strategiei bugetare prezentate în program sunt corectarea deficitului excesiv până în 2014, un an după termenul-limită stabilit de Consiliu la sfârșitul anului 2009, obținerea unei poziții structurale echilibrate până în 2017 și stabilizarea ratei datoriei la sub 55 % din PIB. Programul de stabilitate confirmă obiectivul pe termen mediu (OTM), și anume un buget echilibrat în termeni structurali. Acest OTM nu este conform cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, deoarece nu ia în mod corespunzător în considerare pasivele implicite care au legătură cu îmbătrânirea populației. Obiectivele în materie de deficit global prevăzute de programul de stabilitate sunt compatibile cu o corectare a deficitului excesiv până în 2014.
               Cu toate acestea, ținând seama de previziunile optimiste referitoare la creșterea economică în anul respectiv, de riscurile semnificative privind prognozele în materie de venituri, precum și de gradul insuficient de precizie al măsurilor privind cheltuielile, Consiliul consideră că nu este probabil ca deficitul excesiv să fie corectat până în 2014. În aceste circumstanțe, ar trebui să se precizeze, să se adopte și să se pună în aplicare măsuri structurale suplimentare în materie de consolidare pentru a se asigura că deficitul excesiv este corectat într-un mod credibil și sustenabil până cel târziu în 2015, astfel cum a recomandat Consiliul la 21 iunie 2013. Ponderea datoriei publice brute în PIB a crescut de peste două ori, de la 22,0 % în 2008, la 54,1 % în 2012 și se estimează că va crește în continuare la 66,5 % până în 2014, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013. Autoritățile se așteaptă ca ponderea datoriei în PIB să atingă un nivel maxim de 63,2 % în 2014 și 2015, scăzând apoi la 62,8 % în 2016. Riscurile aferente ponderii datoriei în PIB sunt orientate către o rată superioară inclusiv din cauza unor datorii contingente mari și a unor eventuale ajustări stoc-flux din transferurile de active către societatea de administrare a activelor bancare (Bank Asset Management Company — BAMC), care nu sunt incluse în previziunile programului.

               (12)

               În mai 2013, autoritățile au făcut pași importanți în direcția consolidării finanțelor publice. Autoritățile au ajuns la un acord cu partenerii sociali cu privire la o reducere suplimentară de 1¼ % a salariilor brute de bază din sectorul public, pe lângă reducerea de 3 % care fusese convenită în Legea privind echilibrarea finanțelor publice din mai 2012. În plus, Parlamentul a aprobat un temei constituțional pentru stabilirea unei reguli privind soldul/excedentul bugetului public național în termeni structurali. Cu toate acestea, transpunerea integrală a dispozițiilor Pactului fiscal se va realiza printr-un act constituțional special de punere în aplicare, care este programat să fie aprobat de Parlament până în noiembrie 2013. În cele din urmă, Parlamentul a înăsprit, aproape în unanimitate, normele constituționale privind convocarea și câștigarea unui referendum, ceea ce se preconizează că va facilita introducerea unor măsuri de consolidare bugetară. Având în vedere creșterea rapidă a datoriei, este cu atât mai important ca strategia bugetară pentru 2013 să fie consolidată și pusă în aplicare cu strictețe și ca în anii următori să se depună cu hotărâre eforturi substanțiale în materie de consolidare. Cu toate că unele impozite sunt sub media UE, adoptarea măsurilor necesare pentru a limita creșterea cheltuielilor nu poate fi amânată la nesfârșit prin recurgerea la majorări fiscale. Prin urmare, pare oportun ca măsurile de creștere a veniturilor să fie însoțite de eforturi bugetare suplimentare prin reducerea cheltuielilor structurale. Cadrul bugetar pe termen mediu și regula privind cheltuielile sunt în continuare axate insuficient pe realizarea OTM și pe asigurarea sustenabilității pe termen lung. În plus, constrângerile bugetare aplicate anumitor unități ale administrației publice, în special utilizatorilor bugetari indirecți, nu par să fie aplicate pe deplin. În sfârșit, estimările internaționale și interne sugerează că dimensiunea economiei subterane din Slovenia este peste media UE, ceea ce arată că se pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește respectarea normelor fiscale, fapt confirmat de măsurile avute în vedere în programul de stabilitate.

               (13)

               O reformă a sistemului de pensii a fost adoptată în decembrie 2012 și a intrat în vigoare în ianuarie 2013. Aceasta abordează provocările identificate în recomandările din 2012, însă nu îndeajuns, întrucât se preconizează că va avea doar un impact pe termen mediu asupra finanțelor publice (până în 2020). Cu toate că reforma sistemului de pensii este un pas important, aceasta nu prevede măsuri specifice menite să limiteze costurile legate de îmbătrânirea populației după 2020. Sunt necesare eforturi suplimentare în materie de reformă pentru îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung a cheltuielilor alocate pensiilor, inclusiv prin alinierea vârstei legale de pensionare la creșterea speranței de viață și prin introducerea de noi restricții în ceea ce privește pensionarea anticipată. În domeniul îngrijirii pe termen lung, cererea de servicii este mai mare decât oferta, în timp ce cheltuielile sunt încă relativ scăzute. Se preconizează că cererea de servicii de îngrijire pe termen lung și cheltuielile aferente vor crește substanțial, luând în considerare tendințele de îmbătrânire a populației. Evaluări suplimentare ale măsurilor existente ar contribui la îmbunătățirea procesului de elaborare a politicii în acest domeniu, pe baza unor elemente concrete.

               (14)

               Cu toate că sectorul bancar din Slovenia este relativ redus ca dimensiuni și reprezintă mai puțin de jumătate din media zonei euro, cele mai mari bănci se confruntă cu o presiune susținută asupra rezervelor de capital, care rămân scăzute în comparație cu cele din regiune, iar dependența lor de stat în ceea ce privește capitalul este o amenințare substanțială la adresa economiei. Recapitalizările repetate se concentrează la nivelul băncilor naționale de stat. Cu toate că nivelul datoriei private totale este sub nivelul mediei din zona euro și al pragurilor de alertă ale tabloului de bord privind dezechilibrele macroeconomice, problema este de tip structural. Cea mai mare parte a datoriei este concentrată în sectorul întreprinderilor și numeroase societăți sunt supraîndatorate, ceea ce generează noi creșteri ale creditelor neperformante. La sfârșitul anului 2012, 23,7 % din împrumuturile pentru întreprinderi înregistrau întârzieri de cel puțin 90 de zile. Relansarea creditului pentru întreprinderi și reducerea raportului intre capitalul propriu al întreprinderilor si resursele atrase pe care le au este necesară în vederea facilitării investițiilor, precum și a creșterii productivității și a competitivității. Recapitalizări suplimentare sunt prevăzute în Programul de stabilitate. Autoritățile au confirmat în scris angajamentul de a furniza capital suplimentar, dacă este necesar. Creditul se contractă, iar interacțiunea dintre băncile neperformante și datoriile suverane s-a intensificat. În Slovenia, rata dobânzii pentru creditele acordate întreprinderilor (în cazul împrumuturilor cu o valoare de peste 1 milion EUR) depășește cu peste 2 puncte procentuale rata practicată în zona euro în ansamblul său, iar această marjă a crescut din nou în 2012. Cadrul legislativ pentru restructurarea băncilor a fost adoptat, însă nu a fost încă pus în aplicare efectiv. BAMC rămâne platforma instituțională centrală pentru reabilitarea băncilor. Programul național de reformă, completat de informațiile recente furnizate de guvern, descrie proiectele de transfer către BAMC, pe baza testelor de rezistență efectuate de la bază la vârf de Banca Sloveniei.
               Autoritățile au confirmat în scris că sunt pregătite să colaboreze cu Comisia și Banca Centrală Europeană (BCE) pentru a asigura că în cazul anumitor bănci selecționate se efectuează analize independente privind calitatea activelor. Exercițiul ar trebui să vizeze întregul sistem bancar pentru a garanta o stabilitate durabilă a acestuia. În alte țări, această abordare s-a dovedit a fi esențială pentru a recâștiga încrederea, credibilitatea și accesul pe piață. Informațiile obținute în urma unei evaluări externe aprofundate reprezintă baza necesară pentru o strategie globală în sectorul financiar.

               (15)

               Programul național de reformă nu prevede alte etape suplimentare menite să consolideze supravegherea bancară, care a fost identificată ca fiind necesară în cadrul bilanțului aprofundat pentru 2013. În ceea ce privește acțiunile de supraveghere în domeniul bancar, singura informație nouă din programul național de reformă se referă la noile teste de rezistență efectuate de Banca Sloveniei. În program nu se prevede examinarea altor măsuri, cum ar fi politicile macroprudențiale corespunzătoare. O reexaminare a supravegherii microprudențiale de către un expert independent ar facilita, de asemenea, unele din recomandărle de mai sus.

               (16)

               O reformă a pieței forței de muncă a fost adoptată în martie 2013 pentru reducerea segmentării și creșterea flexibilității acesteia. Reforma reduce protecția asigurată de contractele pe durată nedeterminată prin simplificarea procedurilor de disponibilizare în cazul concedierilor individuale și colective, precum și prin reducerea costurilor de disponibilizare. Reglementarea contractelor pe durată determinată a devenit și mai strictă în scopul reducerii abuzurilor, în timp ce utilizarea agenților de muncă temporari face obiectul unor restricții. Cu toate că reforma se îndreaptă în direcția cea bună, rămâne de văzut dacă este suficient de ambițioasă pentru a avea un impact semnificativ asupra segmentării și a flexibilității pieței forței de muncă, precum și asupra atractivității Sloveniei pentru investițiile străine directe. Până în prezent nu au fost adoptate încă măsuri suficiente pentru a aborda caracterul dual al pieței forței de muncă generat de reglementarea muncii depuse de studenți. Programul național de reformă propune măsuri în direcția cea bună. Rata șomajului în rândul tinerilor a crescut puternic în Slovenia, cu 4,9 puncte procentuale, și a ajuns la 20,6 % în 2012, în timp ce rata șomajului a crescut cu 0,7 puncte procentuale, ajungând la 9 % în 2012. În pofida creșterii șomajului, numărul șomerilor care participă la măsuri de politică activă în domeniul pieței forței de muncă, cofinanțate din Fondul social european, a scăzut considerabil în 2012, conform datelor preliminare la nivel național. Nu au fost întreprinse acțiuni pentru adaptarea mediilor de lucru la prelungirea vieții active și au fost adoptate doar măsuri inițiale care să vizeze învățarea personalizată pe tot parcursul vieții sau măsuri de politică activă în domeniul pieței forței de muncă în scopul creșterii ratei de ocupare a tinerilor absolvenți de învățământ terțiar, a persoanelor în vârstă și a lucrătorilor slab calificați. Slovenia a adoptat o serie de măsuri menite să coreleze în mai mare măsură competențele cu nevoile pieței forței de muncă. În prezent se află în curs de desfășurare un proiect-pilot privind modul de evaluare a acestor nevoi care este pus în aplicare de Serviciul public pentru ocuparea forței de muncă, dar cooperarea cu părțile interesate trebuie să fie dezvoltată în continuare.
               Sunt necesare mai multe eforturi pentru a îmbunătăți atractivitatea programelor relevante din domeniul învățământului profesional și tehnic. De asemenea, în cadrul IMM-urilor se pun în aplicare măsuri suplimentare de orientare profesională. Rolul angajatorilor în învățământul profesional și tehnic mai trebuie încă să fie consolidat. Îmbunătățirile în aceste domenii ar crește productivitatea și competitivitatea.

               (17)

               Acțiunile în materie de politică pentru îmbunătățirea competitivității costurilor au avut doar un caracter parțial. În 2012, guvernul a redus salariile brute nominale pe angajat din sectorul public cu aproximativ 3 %. O reducere suplimentară a costurilor forței de muncă în sectorul public a fost convenită cu partenerii sociali la mijlocul lunii mai 2013. Salariul minim, exprimat ca procent din salariul mediu, este unul dintre cele mai mari din UE,este indexat în funcție de inflație și a făcut obiectul unei puternice creșteri discreționare în 2010. Cu toate că rata de creștere a remunerației nominale pe angajat a fost negativă în 2012 (– 0,4 %), costul unitar nominal al muncii a înregistrat o creștere pozitivă moderată în 2012 (0,7 %), ca urmare a unei creșteri negative mai pronunțate la nivelul productivității (– 1,1 %). Măsurile menite să stimuleze creșterea productivității și progresele susținute înregistrate în ceea ce privește reducerea costurilor unitare ale muncii ar putea contribui la restabilirea competitivității.

               (18)

               Proprietatea de stat are un rol semnificativ în economia Sloveniei, aceasta prezentând numeroase caracteristici care au rămas neschimbate din perioada de tranziție din anii ’90. Instrumentele de privatizare și restructurare a întreprinderilor care au fost adoptate în anii ’90 au avut drept consecință menținerea unei poziții dominante a statului, în special în sectorul financiar. În 2011, întreprinderile de stat reprezentau o șesime din totalul valorii adăugate a economiei slovene și generau aproximativ jumătate din totalul pierderilor înregistrate în sectorul întreprinderilor; un lucrător din opt era angajat într-o întreprindere de stat. În plus, fondurile și întreprinderile controlate de stat au un impact asupra finanțelor publice prin interacțiunea dintre nivelurile ridicate de îndatorare, nevoile de recapitalizare și garanțiile guvernamentale substanțiale. Dimensiunea și caracterul neperformant al societăților de stat frânează dezvoltarea și creșterea economică, contribuind la dezechilibrele existente. Poziția dominantă a statului și o guvernanță în mod frecvent defectuoasă a activelor statului împiedică investițiile private naționale și străine, reducând productivitatea și competitivitatea. Participațiile încrucișate între întreprinderile de stat din sectorul nefinanciar și instituțiile financiare de stat creează riscuri de contagiune, limitează posibilitățile de ajustare și denaturează alocarea resurselor, în special în ceea ce privește noile investiții.

               (19)

               Programul național de reformă prezintă prioritățile în materie de politică în domeniile proprietății de stat și reducerii gradului de îndatorare a întreprinderilor, dar nu furnizează detalii cu privire la măsurile planificate. Bilanțul aprofundat pentru 2013 a analizat rezultatele economice generate de proprietatea de stat, atât prin prisma costurilor bugetare directe și contingente, cât și prin prisma denaturării operațiunilor comerciale normale. Cu toate acestea, Programul național de reformă menționează doar lipsa de coordonare ca fiind singurul inconvenient al acțiunii statului în calitate de proprietar al întreprinderilor nefinanciare. În ansamblu, cu toate că Programul național de reformă conține elemente pozitive, acesta nu furnizează suficiente informații cu privire la orientarea strategică a societăților care vor rămâne în proprietatea statului și nici nu prevede angajamente detaliate, cu termene-limită bine definite pentru a îmbunătăți performanța financiară și gestionarea acestora. Au fost făcuți câțiva primi pași către ameliorarea guvernanței întreprinderilor, în conformitate cu dispozițiile prevăzute de recomandările specifice fiecărei țări pentru 2012, și către privatizarea unor întreprinderi de stat. Legea de instituire a societății slovene de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenia Sovereign Holding — SSH) a fost adoptată, dar trebuie să fie pusă în aplicare în mod efectiv. Instituirea unui registru privind numirile în consiliile de administrație și de supraveghere din întreprinderile de stat care să prevadă obligația de a prezenta informații privind interesele, ar putea contribui la sporirea transparenței. Programul național de reformă prevede elaborarea unei strategii de privatizare până în ultimul trimestru al anului 2013; în urma scrisorii din 23 mai 2013, strategia în cauză va fi devansată pentru al treilea trimestru. Între timp, Guvernul a prezentat Parlamentului o listă de cincisprezece societăți propuse spre privatizare. Pe lângă participații minoritare și IMM-uri, această listă include, de asemenea, importante societăți, cum ar fi NKBM, care este a doua bancă din Slovenia ca mărime.

               (20)

               În Slovenia numeroase profesii sunt reglementate și există o marjă de reducere semnificativă a barierelor la intrarea pe piață care ar avea un efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă și a concurenței. În 2012 autoritățile slovene au lansat un proces de reformă pentru a reanaliza statutul numeroaselor profesii reglementate, obiectivul fiind acela de a defini mai bine profesiile reglementate existente, de a reduce costurile administrative și de a simplifica accesul la profesiile respective. La începutul anului 2013 Parlamentul trebuia să adopte un prim set de legi în domeniul artizanatului, al turismului și al construcțiilor. Cu toate acestea, procesul de reformă înregistrează întârzieri, cu excepția sectorului artizanal. Slovenia a stabilit condițiile juridice prealabile instituirii unei agenții independente pentru protecția concurenței, dar mai trebuie să se asigure că aceasta va avea în permanență la dispoziție un număr corespunzător de membri ai personalului. Legislația ar trebui să fie modificată în continuare pentru a atribui agenției o linie bugetară separată, acest lucru fiind necesar în vederea garantării independenței sale financiare. Procedurile judiciare în primă instanță în litigiile civile și comerciale, precum și procedurile de faliment sunt nejustificat de îndelungate. În pofida unei tendințe pozitive vizibile de reducere a duratei cauzelor civile și comerciale, trebuie să se depună în continuare eforturi pentru a remedia aceste probleme, întrucât îngreunează activitatea economică și scad atractivitatea Sloveniei pentru investițiile străine directe. În acest context, reducerea preconizată a numărului de judecători pe cap de locuitor, astfel cum se prevede în Programul național de reformă, ar trebui să fie contrabalansată de creșteri semnificative în materie de eficacitate.

               (21)

               Programul național de reformă subliniază necesitatea de a restructura întreprinderile nefinanciare care se confruntă cu dificultăți financiare, însă provocările și reacțiile în materie de politică în ceea ce privește restructurarea întreprinderilor trebuie reformulate, astfel încât să se concentreze asupra soluțiilor bazate pe piață. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru a atrage investiții private, inclusiv investiții străine directe, și pentru a asigura o repartizare suficientă a sarcinilor către sectorul privat, evitându-se să se recurgă la resursele contribuabililor. Procesul de restructurare ar trebui să aibă drept rezultat vânzarea societăților restructurate, fără a se recurge la fonduri publice.

               (22)

               Slovenia se află într-un proces de modificare a legislației pentru a spori eficiența procedurilor de insolvență. Guvernul a modificat în aprilie 2013 legea privind operațiunile financiare, procedurile de insolvență și dizolvarea obligatorie. Modificările constau în definirea mai detaliată a insolvenței și introducerea unor măsuri de stimulare a administratorilor pentru ca aceștia să solicite în timp util insolvența. Actualul cadru în materie de insolvență nu prevede suficiente măsuri de stimulare și sancțiuni care să garanteze că societățile solicită deschiderea procedurii de insolvență într-o etapă timpurie. Procedurile obligatorii de soluționare (reorganizare judiciară) sunt complexe și favorabile debitorilor, în special în cazul IMM-urilor și al microîntreprinderilor. Nu există suficiente măsuri de stimulare a soluționării extrajudiciare într-o etapă timpurie, care ar putea contribui la asigurarea continuării activității întreprinderilor viabile. Autoritățile au anunțat elaborarea unor noi acte legislative care să permită restructurarea financiară a societăților supraîndatorate într-o etapă timpurie a procesului, iar până la sfârșitul lunii mai 2013 Ministerul de Justiție avea în vedere propunerea de modificări ale dispozițiilor legale menite să faciliteze restructurarea extrajudiciară și conversia datoriilor. Un cadru juridic adecvat care să se dezvolte conform unui calendar agreat care să prevadă măsuri de stimulare compatibile pentru creditori, proprietari și administratori ar avea un rol esențial în vederea facilitării restructurării financiare a întreprinderilor fără active lichide, însă viabile.

               (23)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei. Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă și a prezentat un bilanț aprofundat. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei formulate în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările 1-9 de mai jos.

               (24)

               Luând în considerare această evaluare, Consiliul a analizat Programul de stabilitate, iar avizul său (5) se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos.

               (25)

               Luând în considerare bilanțul aprofundat al Comisiei și această evaluare, Consiliul a analizat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în toate recomandările de mai jos.

               (26)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe această bază, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre care au adoptat moneda euro (6). Ca o țară a cărei monedă este euro, Slovenia ar trebui să asigure, de asemenea, punerea în aplicare deplină și la timp a acestor recomandări,

         RECOMANDĂ Sloveniei să ia măsuri în perioada 2013-2014 astfel încât:

               1.

               Pentru anul 2013 și ulterior, să pună în aplicare și să consolideze strategia bugetară, susținută prin măsuri structurale suficient de bine precizate pentru a asigura corectarea în mod durabil a deficitului excesiv până în 2015 și ameliorarea soldului structural, specificată în recomandarea formulată de Consiliu în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, să depună un efort de ajustare structurală care să îi permită să îndeplinească OTM-ul care ar trebui aliniat la prevederile Pactului de stabilitate și creștere până în 2017. Corectarea durabilă a dezechilibrelor bugetare necesită punerea în aplicare a unor reforme structurale ambițioase, care ar spori capacitatea de ajustare a economiei și ar stimula creșterea potențială și ocuparea forței de muncă. Să mențină cheltuielile favorabile creșterii economice, să adopte măsuri de îmbunătățire a respectării normelor fiscale și să pună în aplicare măsuri privind cheltuielile care să aibă la bază analize sistematice ale cheltuielilor publice la toate nivelurile guvernamentale. Să îmbunătățească credibilitatea consolidării, să finalizeze adoptarea unei reguli privind soldul/excedentul bugetului public general în termeni structurali, să introducă obligativitatea cadrului bugetar pe termen mediu, care să aibă un caracter exhaustiv și să fie transparent, și să consolideze rolul organismelor independente de monitorizare a politicii bugetare până la sfârșitul anului 2013. Să ia măsuri pentru a reduce treptat datoriile contingente ale statului.

               2.

               Să consolideze sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, dincolo de orizontul anului 2020 prin ajustarea în continuare a tuturor parametrilor relevanți, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu creșterea speranței de viață, păstrând totodată caracterul adecvat al pensiilor. Să limiteze cheltuielile legate de îmbătrânirea populației în ceea ce privește îngrijirea pe termen lung și să îmbunătățească accesul la servicii prin reorientarea acestora de la îngrijirea instituționalizată către îngrijirea la domiciliu, printr-o mai bună direcționare a prestațiilor, precum și prin consolidarea prevenirii pentru reducerea handicapului/dependenței.

               3.

               Să se asigure că evoluția salariilor, inclusiv a salariului minim, susține competitivitatea și crearea de locuri de muncă. Să monitorizeze îndeaproape efectele recentei reforme a pieței forței de muncă și, dacă este cazul, să identifice domeniile în care sunt necesare acțiuni suplimentare pentru a stimula crearea de locuri de muncă și să remedieze segmentarea acestei piețe, inclusiv prin reglementarea muncii depuse de studenți. Să ia măsuri suplimentare pentru creșterea ratei de ocupare a tinerilor absolvenți de învățământ terțiar, a persoanelor în vârstă și a lucrătorilor slab calificați prin concentrarea resurselor asupra măsurilor adaptate de politică activă în domeniul pieței forței de muncă, îmbunătățind totodată eficacitatea acestora. Să remedieze necorelarea competențelor cu cerințele pieței forței de muncă prin îmbunătățirea atractivității programelor relevante din domeniul învățământului profesional și tehnic și prin dezvoltarea în continuare a cooperării cu părțile interesate relevante în ceea ce privește evaluarea nevoilor pieței forței de muncă.

               4.

               Să ia măsurile necesare, cu sprijinul partenerilor europeni, pentru a încheia în iunie 2013 un contract cu un consultant extern independent care să efectueze o analiză privind calitatea activelor la nivelul întregului sistem bancar. Să încheie acest exercițiu în 2013, înregistrând mai rapid progrese în cazul celor două bănci care fac deja obiectul procedurii în materie de ajutor de stat, pentru a accelera procesul de redresare a bilanțului acestora. Să fie pregătită să furnizeze capital suplimentar, în cazul în care transferurile de active sau analiza privind calitatea activelor evidențiază alte carențe. Toate măsurile, inclusiv evaluările obiective ale nevoilor de capital, transferul de active către societatea de administrare a activelor bancare, schema de protejare a activelor, implementarea operațională a măsurilor de restructurare, ar trebui să fie puse în aplicare în deplină conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, în cazul în care este implicat un ajutor de stat. În paralel, să elaboreze până în martie 2014 și să pună în aplicare o strategie sectorială cuprinzătoare menită să asigure gestionarea independentă a băncilor reformate și să îmbunătățească substanțial guvernanța, gestionarea riscurilor și rentabilitatea acestui sector, inclusiv prin consolidare, dacă este cazul. Să înceapă rapid pregătirile pentru privatizarea anunțată a NKBM și să stabilească, până în septembrie 2013, un calendar ambițios în ceea ce privește cesionarea participațiilor directe și indirecte deținute de stat în cadrul băncilor.

               5.

               Până la sfârșitul anului 2013 să analizeze cadrul de reglementare din sectorul bancar și, pe baza acestei analize, să consolideze capacitatea de supraveghere, transparența și divulgarea statistică.

               6.

               Să accelereze reforma serviciilor reglementate, inclusiv reducerea semnificativă a barierelor la intrare. Să îmbunătățească mediul de afaceri, inclusiv prin garantarea independenței Agenției pentru protecția concurenței, precum și prin asigurarea unei finanțări suficiente și autonome a acesteia.

               7.

               Să valorifice eforturile depuse anterior pentru a reduce în continuare durata procedurilor judiciare în primă instanță în litigiile civile și comerciale, precum și numărul cauzelor pendinte, în special a celor legate de punerea în aplicare a legislației.

               8.

               În cadrul strategiei pe care guvernul sloven preconizează că o va finaliza până în septembrie 2013, să clasifice activele de stat esențiale și neesențiale în funcție de criterii economice, în scopul cesionării activelor neesențiale. Să asigure în timp util operaționalitatea deplină a societății slovene de gestionare a obligațiunilor suverane (SSH) și să îi transfere atât proprietatea asupra tuturor activelor, cât și gestionarea acestora, eventual cu excepția celor care se află pe lista pentru privatizare integrală imediată. Să asigure administrarea profesională a SSH încă de la început, eventual angajând persoane care au cunoștințe de specialitate la nivel internațional, și să instituie o relație obiectivă clar definită între SSH și societățile implicate. În ceea ce privește activele esențiale, să dezvolte strategii sectoriale pentru a îmbunătăți rentabilitatea și guvernanța corporativă. Să introducă un registru obligatoriu, aflat la dispoziția publicului, privind numirile în consiliile de administrație și de supraveghere din întreprinderile de stat, care să prevadă obligația de a prezenta informații privind interesele. Să se asigure că dispozițiile cadrului de reglementare facilitează cesionarea activelor de stat neesențiale și că obstacolele administrative sunt reduse la minimum.

               9.

               Să identifice și să înceapă să depună eforturi pentru înlăturarea tuturor obstacolelor juridice și administrative existente în calea restructurării durabile a societăților supraîndatorate/subcapitalizate, însă viabile, prin soluții bazate pe piață. În acest context, să ia măsuri menite să asigure o repartizare suficientă a sarcinilor către sectorul privat, să crească investițiile private, inclusiv investițiile străine directe, și să sporească eficiența societăților care se confruntă cu dificultăți în cadrul procesului de restructurare. Să adopte până în septembrie 2013 cadrul juridic necesar pentru restructurarea extrajudiciară, asigurându-se că acesta este compatibil cu dispozițiile existente referitoare la insolvență și că oferă elemente de natură să stimuleze atât creditorii, cât și acționarii să ajungă la soluționări extrajudiciare privind restructurarea. Să îmbunătățească punerea în aplicare a procedurilor privind insolvența întreprinderilor și a tranzacțiilor judiciare, inclusiv soluționarea rapidă a cauzelor pendinte referitoare la procedurile de faliment, pentru a maximiza valoarea de recuperare și a facilita rezoluția la timp și eficientă a creditelor neperformante.

      Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         R. ŠADŽIUS

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținută pentru 2013 prin Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  JO C 219, 24.7.2012, p. 77.

      (5)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (6)  A se veda pagina 97 din prezentul Jurnal Oficial.