title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/48

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/13)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Ciprul a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 29 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Cipru (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Cipru (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care este publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Deși politicile și măsurile descrise în proiectul de plan par coerente, în mare, cu toate dimensiunile, Ciprul ar trebui să-și aprofundeze evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri în planul final. De asemenea, Ciprul ar trebui să furnizeze informații suplimentare privind sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Analiza ar putea include estimări cantitative și ar trebui să cuprindă, de asemenea, eventualele interacțiuni negative dintre politici și măsuri și modul în care Ciprul intenționează să abordeze respectivele interacțiuni. Totodată, o evaluare a interacțiunilor de politică și a impacturilor transversale ar putea fi utilă pentru politicile și măsurile singulare sau pentru grupurile de politici și măsuri cu un amplu impact asupra sistemului energetic al Ciprului și nu numai. Este vorba inclusiv despre politici legate de punerea în aplicare pe deplin a unei piețe competitive a energiei electrice, de introducerea gazelor naturale sau de interconectarea sistemului electric izolat al Ciprului. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Cipru sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA CIPRUL SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A clarifica atât modul în care plănuiește să-și îndeplinească ținta stabilită pentru 2030 de reducere cu 24 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, luând în considerare mai multe politici eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru perioada 2021-2030, cât și modul în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor și sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. O atenție deosebită ar putea fi acordată transporturilor.

                  2.

                  A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 23 %, aceasta fiind contribuția Ciprului la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999 și după luarea în considerare în mod adecvat a circumstanțelor și constrângerilor naționale relevante. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8) și a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii și măsuri suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A înălța substanțial nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A completa proiecțiile și scenariile care să permită evaluarea impacturilor preconizate ale noilor politici, măsuri și programe planificate referitoare la consumul de energie primară și la consumul final de energie pentru fiecare sector cel puțin până în 2040, inclusiv pentru anul 2030 și o traiectorie orientativă pentru perioada care începe în 2021. A pune un accent mai puternic asupra eficienței energetice în sectorul transporturilor, prin extinderea sferei de aplicare a măsurilor care vizează acest sector specific, având în vedere că acesta ar urma să reprezinte jumătate din energia consumată în această țară în 2030.

                  4.

                  A defini obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri pentru sectorul gazelor, având în vedere planurile de a realiza, în viitorul apropiat, aprovizionarea cu gaze naturale a teritoriului său. A prezenta stadiul actual în ceea ce privește organizarea piețelor energiei electrice prin raportarea clară și coerentă la țintele și obiectivele descrise în dimensiunea referitoare la piața internă.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională cu țara învecinată, Grecia, precum și cu alte state membre, inclusiv în cadrul dimensiunilor referitoare la piața internă, la securitatea energetică și la cercetare, inovare și competitivitate. A consolida, eventual în contextul inițiativei „Energie curată pentru insulele din UE”, cooperarea cu statele membre și regiunile insulare care se confruntă cu același gen de provocări geografice, climatice și legate de infrastructură și care se bucură de oportunități similare pe parcursul tranziției lor energetice.

                  7.

                  A include o secțiune cuprinzătoare care să identifice toate nevoile de investiții, defalcate în funcție de dimensiune și de subdimensiune și care să conțină, de asemenea, o descriere a metodei utilizate la estimarea surselor probabile de finanțare a investițiilor respective la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii.

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea de informații suplimentare privind impactul preconizat al politicilor și măsurilor propuse în cadrul tuturor dimensiunilor asupra nivelului sărăciei energetice în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 223.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1012 final.

         (5)  COM (2019) 513 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 223.

         (7)  SWD(2019) 223.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/52

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/14)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Letonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Letonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Letonia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul său național integrat final privind energia și clima, Letonia ar trebui să țină seama de interconexiunile de politică, în special de sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând modul în care eficiența energetică contribuie 1. la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, 2. la siguranța alimentării cu energie și 3. la rezolvarea problemei sărăciei energetice. O altă interconexiune de abordat constă în utilizarea biomasei în scopuri energetice și în impactul asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Ar putea fi abordate și impacturile schimbărilor climatice asupra sectorului energetic.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Letonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA LETONIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A-și dezvolta în continuare strategia pentru atingerea țintei referitoare la gazele cu efect de seră pentru 2030 în ceea ce privește sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, și anume -6 % față de 2005. O astfel de dezvoltare include definirea mai în detaliu a etapelor necesare pentru punerea în aplicare a politicilor descrise și analizarea rolului sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii pe baza normelor de contabilizare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

                  2.

                  A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 50 %, aceasta fiind contribuția Letoniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A prezenta măsuri detaliate pentru atingerea țintei orientative pentru sectorul încălzirii și răcirii prevăzute la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei privind transporturile prevăzute la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza mai multe detalii privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, cu măsuri în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A înălța nivelul de ambiție, în special în ceea ce privește reducerea consumului de energie primară, și a sprijini aceste eforturi prin politici și măsuri care să genereze economii de energie suplimentare care să contribuie la îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A furniza o descriere mai detaliată a politicilor planificate, în special în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, estimări concrete privind economiile de energie care vor fi realizate până în 2030 grație măsurilor de politică existente și planificate și calendare privind investițiile aferente.

                  4.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și o evaluare a modului în care politicile și măsurile propuse asigură îndeplinirea obiectivului de reducere a dependenței energetice. A ține seama de contextul regional atunci când evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice.

                  5.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive.

                  6.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  7.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările baltice (Estonia, Letonia, Lituania); a le extinde la noi zone, extinzând sfera geografică, pentru a include țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra aspectelor care vizează piața internă a energiei și securitatea energetică, date fiind modificările aduse sistemului de energie electrică pentru a-l adapta la ponderi sporite de energie din surse regenerabile, care vor duce la creșterea importurilor/exporturilor de energie electrică și la o mai mare nevoie de flexibilizare a sistemului, precum și asupra decarbonizării sectorului transporturilor și asupra cooperării regionale în domeniul cercetării.

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A include o evaluare a situației în ceea ce privește sărăcia energetică, precum și ținte pentru reducerea și/sau limitarea sărăciei energetice, împreună cu politicile și măsurile prevăzute de Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 265.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1013 final.

         (5)  COM (2019) 514 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 265.

         (7)  SWD(2019) 265.

         (8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1)

         (9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (10)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/60

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/16)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Luxemburgul a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 18 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Luxemburg (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Luxemburg (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Este necesar ca planul final să conțină o descriere clară a politicilor și măsurilor suplimentare avute în vedere, însoțită de o evaluare a impactului, precum și de o evaluare a interacțiunilor dintre diferitele dimensiuni ale uniunii energetice, care, în mare, lipsesc din proiectul de plan. Planul final ar putea fi îmbunătățit printr-o abordare mai progresistă, care să țină seama de provocările specifice cu care se confruntă Luxemburgul, mai ales dată fiind dependența sa puternică de aprovizionarea cu energie din țările învecinate. De asemenea, ar merita să se acorde o atenție deosebită elaborării unor măsuri de flexibilitate naționale, cum ar fi răspunsul părții de consum și stocarea.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: extinderea sferei informațiilor prezentate în ceea ce privește măsurile și tendințele recente și actuale în materie de competitivitate macroeconomică, astfel încât să cuprindă în mod specific poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Luxemburg sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA LUXEMBURGUL SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A completa informațiile referitoare la politicile și măsurile planificate în scopul reducerii ambițioase vizate a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, precum și în scopul îndeplinirii angajamentului asumat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8), ca emisiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură să nu depășească absorbțiile. A furniza detalii suplimentare privind sfera de aplicare, calendarul și impacturile probabile ale respectivelor politici și măsuri și privind eventuala intenție de a utiliza flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și sectorul contabilizat al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii.

                  2.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit al Luxemburgului pe care îl reprezintă o pondere de 23-25 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și într-un mod care să permită realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A asigura îndeplinirea întru totul a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care va fi realizată și menținută respectiva pondere de referință. A prezenta măsuri detaliate care vizează atingerea țintei pentru transporturi și care sunt menite a realiza penetrarea electrificării stabilite în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A-și defini contribuția ca valoare specifică atât pentru consumul final de energie, cât și pentru consumul de energie primară și a prezenta clar economiile preconizate și o evaluare mai detaliată a impactului politicilor și măsurilor propuse.

                  4.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  5.

                  A intensifica cooperarea regională deja excelentă din cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică, pe baza declarației politice din 4 martie 2019 referitoare la extinderea cooperării regionale, pentru a include mai ales dezvoltarea și monitorizarea planurilor naționale privind energia și clima, în special în ceea ce privește aspectele relevante pentru cooperarea transfrontalieră. A examina în mod specific, din perspectivă regională, eforturile de decarbonizare a transporturilor.

                  6.

                  A prezenta o evaluare cuprinzătoare a totalității investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, precum și informații privind sursele de finanțare care urmează a fi mobilizate în vederea punerii în aplicare a politicilor și măsurilor existente și planificate.

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin includerea informațiilor necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate și prin consolidarea analizelor cantitative.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea evaluării în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 266.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1015 final.

         (5)  COM (2019) 516 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 266.

         (7)  SWD(2019) 266.

         (8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

         (9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (10)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Maltei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/68

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Maltei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/18)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Malta a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Maltei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Malta (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Malta (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, Malta ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile și măsurile planificate evidențiate în proiectul de plan și să exploreze interconexiunile de politică mai dificile, în special cele dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. De asemenea, Malta ar trebui să stabilească obiective de politică mai concrete, măsurabile și încadrate în timp pentru toate cele cinci dimensiuni.

                  (14)

                  Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Malta sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Maltei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA MALTA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A planifica măsuri naționale suplimentare, mai ales în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, și a cuantifica impacturile preconizate ale acestora, pentru a reduce decalajul semnificativ față de atingerea țintei sale stabilite pentru 2030 de reducere cu 19 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Din motive legate de raportul cost-eficacitate, ar putea fi justificate unele transferuri de emisii anuale alocate dinspre alte state membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

                  2.

                  A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 21 %, aceasta fiind contribuția Maltei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999 și după luarea în considerare în mod adecvat a circumstanțelor și constrângerilor naționale relevante. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001. A prevedea măsuri mai detaliate în scopul atingerii țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza mai multe detalii privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  3.

                  A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea consumului de energie primară și a consumului final de energie în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. În scopul îndeplinirii obiectivelor care urmează a fi propuse pentru perioada 2021-2030, sunt necesare măsuri suplimentare concrete referitoare la eficiența energetică, în special pentru sectorul construcțiilor și cel al transporturilor.

                  4.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și, eventual, rolul mai pregnant al răspunsului părții de consum în sectorul energiei electrice.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A îmbunătăți și mai mult nivelul de detaliere a obiectivelor și a politicilor și măsurilor din planul național integrat final privind energia și clima, în special pentru a stabili obiective clare, măsurabile și progresiste pentru dimensiunea referitoare la piața internă și pentru dimensiunea referitoare la cercetare, inovare și competitivitate, precum și pentru a ilustra în ce măsură planurile de explorare petrolieră avute în vedere sunt în armonie cu obiectivele pe termen mai lung referitoare la decarbonizare.

                  7.

                  A completa, printr-o cuantificare mai detaliată, referirile mai ales calitative la unele dintre cheltuielile, nevoile de investiții și sursele de finanțare proiectate, astfel încât să rezulte o evaluare cuprinzătoare a totalității investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, precum și informații privind sursele de finanțare naționale sau de la nivelul Uniunii care urmează a fi mobilizate.

                  8.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  9.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare.

                  10.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 268.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1017 final.

         (5)  COM(2019) 518 final din 5 iunie 2019.

         (6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 268.

         (7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 268.

         (8)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

         (9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/72

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/19)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Țările de Jos au prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Țările de Jos (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Țările de Jos (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Proiectul de plan este bazat mai ales pe politica existentă a Țărilor de Jos, mai ales pe acordul de coaliție din 2017 și pe acordul privind energia din 2013 (Energieakkoord). În toate dimensiunile uniunii energetice ar trebui adăugate mai multe elemente, legate atât de nivelul de ambiție propus, cât și de politicile și măsurile însoțitoare, precum și de evaluarea impactului aferentă. Este necesar să se acorde o atenție deosebită gestionării interconexiunilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare și la eficiența energetică și celelalte dimensiuni, în special prin prezentarea atât a unor obiective mai concrete și cuantificabile în ceea ce privește securitatea energetică, piața internă, cercetarea, inovarea și competitivitatea, cât și a modului în care obiectivele respective vor sprijini realizarea ambițiilor referitoare la decarbonizare, la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică. Ar trebui să se explice mai bine cum s-a ținut seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi detalierea aspectelor referitoare la competitivitate, pentru a cuprinde în mod specific sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Țările de Jos sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA ȚĂRILE DE JOS SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 27-35 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Țărilor de Jos la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8) și într-un mod care să permită realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A prezenta traiectorii și măsurile aferente în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative referitoare la cadrul favorabil pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A-și revizui contribuția în ceea ce privește consumul final de energie, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a găsi politici și măsuri suplimentare care să genereze economii de energie suplimentare până în 2030. A enumera politici și măsuri în plus față de cele care există deja, în scopul atingerii țintelor Țărilor de Jos în materie de eficiență energetică pentru 2020. Planul național integrat final privind energia și clima trebuie să includă impactul preconizat în ceea ce privește economiile de energie, perioada lor de punere în aplicare și sectoarele vizate. A continua eforturile privind sistemele de obligații în ceea ce privește economiile de energie după 2020, având în vedere că obligația referitoare la economiile de energie pentru perioada 2021-2030 este mai ambițioasă decât cea actuală.

                  3.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și adecvanța sistemului de producere de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile.

                  4.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2021-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  5.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională deja excelente din cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică, pe baza declarației politice din 4 martie 2019 referitoare la extinderea cooperării regionale, pentru a include mai ales dezvoltarea și monitorizarea planurilor naționale privind energia și clima, în special în ceea ce privește aspectele relevante pentru cooperarea transfrontalieră.

                  6.

                  A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor în materie de energie și climă, precum și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național și regional.

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A include o evaluare specifică a problemei sărăciei energetice, precum și obiective conexe sau politici ori măsuri specifice impuse prin Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 227.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1018 final.

         (5)  COM(2019) 519 final din 5 iunie 2019.

         (6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 227.

         (7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 227.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).