title: Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2014

text:
               29.7.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 247/35

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 8 iulie 2014
   privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2014
   2014/C 247/08
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               1.

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă – Strategia Europa 2020 – bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează asupra domeniilor-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               2.

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care alcătuiesc împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               3.

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               4.

               La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2013 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2016. La 15 noiembrie 2013, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Spaniei pentru 2014.

               5.

               La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european 2014 pentru coordonarea politicilor economice. De asemenea, la 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               6.

               La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a subliniat că este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               7.

               La 5 martie 2014, Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat pentru Spania, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Concluzia care se desprinde din analiza Comisiei este că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită o monitorizare specifică și măsuri ferme de politică. În special, în mai multe domenii s-au înregistrat progrese clare în ceea ce privește ajustarea dezechilibrelor identificate anul trecut drept excesive, iar revenirea la o creștere pozitivă a redus riscurile. Cu toate acestea, amploarea și natura interdependentă a dezechilibrelor – în special nivelurile ridicate ale datoriei interne și externe și rata ridicată a șomajului – arată că există în continuare vulnerabilități.

               8.

               La 30 aprilie 2014, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2014, precum și Programul de stabilitate pentru 2014. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               9.

               Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 este acela de a corecta deficitul excesiv până în 2016 și de a atinge obiectivul pe termen mediu în 2017. Programul de stabilitate confirmă obiectivul pe termen mediu de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, care este mai strict decât cerințele impuse de Pactul de stabilitate și de creștere. Programul de stabilitate își propune să reducă deficitul la sub 3 % din PIB în 2016, în conformitate cu calendarul stabilit în recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 (6), și urmărește, pentru 2014, atingerea unui deficit inferior celui recomandat (5,5 % din PIB față de 5,8 % din PIB). Cu toate acestea, îmbunătățirea anuală a soldului structural (recalculat) planificată în Programul de stabilitate se situează sub efortul recomandat începând cu 2014. Pentru 2017, planul prevede realizarea unor progrese suficiente către îndeplinirea obiectivului pe termen mediu, deși acestea ar putea să nu fie suficiente pentru a atinge obiectivul în același an, astfel cum se arată în Programul de stabilitate. Programul de stabilitate estimează că ponderea datoriei publice va atinge nivelul maxim de 101,7 % din PIB în 2015, după care va începe să scadă. În general, strategia bugetară prezentată în Programul de stabilitate respectă doar parțial cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de stabilitate, care nu a fost elaborat sau aprobat de un organism independent, este în linii mari plauzibil pentru 2014 și este afectat de riscuri de evoluție negativă în 2015, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014. Pentru perioada 2016-2017, ratele de creștere a PIB-ului prevăzute de Programul de stabilitate par întrucâtva optimiste față de estimările actuale privind rata de creștere potențială a economiei și față de ajustările economice ulterioare crizei care se impun în continuare.
               Prin urmare, calea aleasă pentru ajustarea deficitului și a datoriei este de asemenea, afectată de riscuri de evoluție negativă. În plus, deocamdată măsurile concrete în sprijinul obiectivelor privind deficitul global începând cu 2015 nu sunt descrise suficient de detaliat, în special în ceea ce privește modificările legislației fiscale în contextul reformei fiscale planificate. Alte riscuri sunt legate de datoriile contingente și de randamentul economiilor planificate la nivel local și regional. Pe baza previziunilor Comisiei, efortul bugetar din perioada 2013-2014 este inferior cu 1,1 puncte procentuale în ceea ce privește modificările (corectate) ale soldului structural (deși această cifră este mai ridicată din cauza modificărilor recente ale metodologiei de estimare a producției potențiale) și cu 0,4 puncte procentuale față de valoarea măsurilor estimate ca fiind necesare la momentul recomandării din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, după ce a evaluat Programul de stabilitate și pe baza previziunilor Comisiei, Consiliul consideră că trebuie să se ofere mai multe precizări asupra măsurilor care stau la baza strategiei bugetare și că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se conforma pe deplin recomandării Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive.

               10.

               În ceea ce privește măsurile structurale bugetare, s-au înregistrat progrese în legătură cu raportarea execuției bugetare și aplicarea măsurilor corective în cazul organismelor administrative neconforme. Cu toate acestea, se pot în continuare implementa mecanisme suplimentare de asigurare a conformității, prevăzute de Legea organică a Spaniei privind stabilitatea bugetară, în cazul regiunilor neconforme. S-au luat noi măsuri pentru a asigura respectarea unei perioade medii de 30 de zile pentru plata furnizorilor comerciali, la toate nivelurile administrației publice. În noiembrie 2013 a fost creată prin lege o instituție bugetară independentă, al cărei președinte a fost numit în februarie 2014. Cu toate acestea, instituția nu a devenit operațională în timp util pentru evaluarea Programului de stabilitate pentru 2014. În cadrul Programului național de reformă pentru 2014 se recunoaște, de asemenea, nevoia de a îmbunătăți în continuare eficacitatea în materie de costuri în ceea ce privește cheltuielile în domeniul sănătății și al produselor farmaceutice, de exemplu prin centralizarea achizițiilor de produse farmaceutice, revizuirea pachetului de servicii, dezvoltarea dosarelor clinice digitale sau consolidarea gestionării instituțiilor de sănătate. În condițiile în care se preconizează că majoritatea măsurilor viitoare de consolidare bugetară vor fi generate de reduceri ale costurilor, o examinare sistematică a cheltuielilor la toate nivelurile administrației ar contribui la identificarea domeniilor în care s-ar putea face economii într-un mod favorabil creșterii, fără a neglija nevoile persoanelor celor mai vulnerabile.

               11.

               În 2013, Spania a adoptat noi măsuri pentru a reduce măsurile fiscale care favorizează îndatorarea întreprinderilor. Pe parcursul anului 2013, Spania a înregistrat, de asemenea, anumite progrese în privința respectării obligațiilor fiscale prin intensificarea luptei împotriva fraudei fiscale și a muncii fără forme legale, însă continuă să existe provocări importante. În 2013 și 2014, Spania a introdus, de asemenea, reduceri ale contribuțiilor de securitate socială pentru încadrarea în muncă a tinerilor și a noilor angajați. În urma prezentării unui raport cuprinzător privind reforma fiscală, comandat de guvern unui comitet de experți, autoritățile planifică să prezinte propuneri legislative concrete în al doilea trimestru din 2014. Conform Programului național de reformă pentru 2014, propunerile vor urmări să modernizeze sistemul fiscal, să reducă măsurile care descurajează încadrarea în muncă, să favorizeze colectarea veniturilor, să stimuleze dezvoltarea economică, să asigure unitatea pieței și neutralitatea fiscală și să stimuleze competitivitatea economiei spaniole, contribuind în același timp la consolidarea bugetară. Conceperea și punerea în aplicare a acestei reforme vor fi importante pentru perspectivele economice și pentru finanțele publice.

               12.

               Stabilitatea financiară a fost consolidată prin recapitalizarea și restructurarea sectorului bancar și printr-o punere în aplicare temeinică a programului Mecanismul european de stabilitate (MES) din iulie 2012 pentru recapitalizarea instituțiilor financiare, încheiat la 22 ianuarie 2014. Cu toate acestea, sectorul financiar din Spania continuă să se confrunte cu provocări considerabile, care trebuie monitorizate și gestionate cu atenție. În plus, îmbunătățirea condițiilor de finanțare pentru bănci este transferată doar treptat asupra finanțării acordate IMM-urilor. În viitor, va fi important să se asigure fluxuri de credit constante către sectoarele viabile ale economiei pe măsură ce continuă reducerea gradului de îndatorare a sectorului privat. Autoritățile au luat diferite măsuri pentru a îmbunătăți accesul firmelor la finanțarea bancară și nebancară și pentru a facilita restructurarea datoriilor societăților, dar sunt necesare acțiuni de politică suplimentare.

               13.

               Piața muncii dă unele semne de stabilizare, preconizându-se că în 2014 va avea loc o ușoară redresare, cu o creștere a ratei de ocupare a forței de muncă și o descreștere a nivelului șomajului. Cu toate acestea, rata șomajului rămâne foarte ridicată, cu o medie anuală de 26,1 % în 2013. Aspecte deosebit de preocupante sunt șomajul ridicat în rândul tinerilor, cu o rată de 54,3 %, precum și nivelul record al șomajului de lungă durată, care în 2013 a reprezentat 49,7 % din șomajul total, acesta din urmă înregistrând rate deosebit de ridicate în rândul lucrătorilor mai în vârstă și al celor slab calificați. Evaluările disponibile ale reformei pieței muncii din 2012 concluzionează că reforma, împreună cu angajamentul partenerilor sociali privind moderarea salariilor în perioada 2012-2014, a oferit firmelor o mai mare flexibilitate internă și a limitat pierderea locurilor de muncă, acordând prioritate contractelor colective de muncă la nivelul întreprinderilor și sporind posibilitățile firmelor de a renunța la un contract colectiv. De asemenea, reforma a redus costurile legate de indemnizațiile pentru concedieri nejustificate, a contribuit la scăderea numărului de concedieri atacate în justiție și a introdus un nou contract pentru a promova locurile de muncă stabile în cadrul IMM-urilor. În 2013 și în prima parte din 2014 au fost introduse noi măsuri pentru a favoriza locurile de muncă stabile cu fracțiune de normă și a reduce temporar contribuțiile la asigurările sociale pentru noile contracte de muncă pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, segmentarea rămâne o provocare importantă pentru piața forței de muncă din Spania, continuă să existe un număr mare de tipuri de contracte, iar diferența dintre costurile legate de încetarea contractului pentru contractele cu durată determinată și cele cu durată nedeterminată este în continuare cea mai ridicată din Uniune, chiar și după reformă.

               14.

               S-au făcut progrese în ceea ce privește reformarea politicilor active în domeniul pieței muncii, inclusiv aprobarea Planului național privind ocuparea forței de muncă. Cu toate acestea, măsurile de modernizare și consolidare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă par a progresa lent, ceea ce riscă să întârzie punerea în aplicare cu succes a noului cadru. Punerea deplină în funcționare a portalului unic pentru ocuparea forței de muncă a suferit întârzieri. S-au făcut progrese privind încurajarea cooperării cu agențiile private de plasare a forței de muncă, dar sunt necesare eforturi suplimentare.

               15.

               Relevanța scăzută a învățământului și formării pentru piața muncii, precum și proporția ridicată a șomerilor fără calificări formale (35,2 %) sunt printre factorii care determină rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor, precum și șomajul de lungă durată. Rata tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare rămâne mai ridicată decât media UE. Proporția elevilor și a studenților care părăsesc devreme sistemul de educație și formare, deși este în scădere, rămâne foarte ridicată (23,5 %). Ratele de absolvire a învățământului terțiar sunt constante, însă programele de învățământ profesional și tehnic și de ucenicie continuă să fie insuficient utilizate, iar competențele persoanelor care termină ciclul secundar superior de învățământ profesional și tehnic sunt mai scăzute decât media UE. Spania pregătește, de asemenea, măsuri de stimulare a încadrării în muncă a tinerilor. Strategia națională privind încadrarea în muncă și antreprenoriatul în rândul tinerilor pentru perioada 2013-2016, prezentată în martie 2013, este în prezent pusă în aplicare, cu excepția anumitor măsuri. Pe baza strategiei respective, Spania a luat măsuri de combatere a șomajului în rândul tinerilor, în conformitate cu obiectivele unei garanții pentru tineret. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește măsurile de combatere a părăsirii timpurii a școlii și de promovare a programelor duale de învățământ profesional și tehnic, însă punerea în aplicare deplină și utilizarea eficientă a finanțării rămân cruciale. În ceea ce privește învățământul profesional dual, este necesară o coordonare continuă între toate părțile interesate, inclusiv factorii de decizie și furnizorii de formare la toate nivelurile de administrare și angajatorii, pentru a raționaliza sistemul, a favoriza o mai bună corelare dintre formare și cererea de forță de muncă și a garanta compatibilitatea modelelor duale de învățământ profesional și tehnic din diferite regiuni.

               16.

               În principal ca urmare a situației de pe piața forței de muncă, dar și din cauza eficacității limitate a protecției sociale în materie de reducere a sărăciei, Spania se situează sub media UE în ceea ce privește principalii indicatori de măsurare a sărăciei și a excluziunii sociale, copiii și tinerii adulți fiind deosebit de expuși în această privință. Din cauza crizei, Spania s-a confruntat, de asemenea, cu una dintre cele mai grave reduceri ale venitului brut disponibil al gospodăriilor și cu unul dintre cele mai ridicate niveluri de inegalitate a veniturilor din Uniune. Principalele provocări sunt simplificarea procedurilor pentru solicitanții de asistență socială și îmbunătățirea guvernanței și a coordonării interinstituționale la nivel național, regional și local. Planul național de acțiune pentru incluziunea socială pentru perioada 2013-2016 oferă un cadru de politică adecvat pentru adaptarea politicilor active în domeniul pieței muncii la necesitățile persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, pentru reducerea sărăciei în rândul copiilor și îmbunătățirea eficienței serviciilor de sprijin pentru familii. În plus, asistența socială și prestațiile sociale au efecte redistributive limitate asupra diferitor grupuri expuse la risc, ceea ce sugerează o direcționare necorespunzătoare. De asemenea, coordonarea insuficientă dintre serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile sociale (inclusiv la nivel regional și local) și sarcina administrativă implicată de accesul la sistemele de garantare a venitului minim îngreunează tranziția beneficiarilor de asistență socială către reintegrarea pe piața muncii.

               17.

               Spania a făcut progrese în privința reformelor structurale pentru promovarea creșterii și a competitivității, în mare măsură în conformitate cu Programul național de reformă pentru 2013. Legea privind garantarea unității pieței a fost adoptată în decembrie 2013, procesul complex de punere în aplicare a acesteia fiind în curs. Legea privind antreprenoriatul, adoptată în toamna anului 2013, a adus, de asemenea, îmbunătățiri ale cadrului privind insolvența întreprinderilor, a introdus tipuri de societăți mai flexibile și a raționalizat programele de susținere a internaționalizării întreprinderilor. A fost extinsă utilizarea procedurilor accelerate de acordare a licențelor, simplificând astfel înființarea punctelor de vânzare cu amănuntul de mici dimensiuni, și s-au luat măsuri suplimentare de facilitare a acordării licențelor comerciale. Cu toate acestea, încă nu au fost adoptate actele legislative secundare care să permită crearea de societăți cu răspundere limitată prin intermediul unor ghișee unice în termenele mai scurte prevăzute de legea privind antreprenoriatul din 2013. În plus, este necesară continuarea examinării reglementărilor care îngreunează dezvoltarea întreprinderilor, inclusiv a sistemului de impozitare, având în vedere decalajul dintre Spania și celelalte state membre din zona euro în privința dimensiunilor întreprinderilor. Reforma îndelung așteptată a serviciilor profesionale a prezentat întârzieri, fiind necesară accelerarea acesteia. Nu au fost luate măsuri pentru a elimina restricțiile privind înființarea de puncte de vânzare cu amănuntul de mari dimensiuni.

               18.

               Este necesară ameliorarea calității rezultatelor științifice obținute de sistemul de cercetare și inovare din Spania, trebuie stimulată cooperarea dintre sectorul public-privat și facilitată transpunerea cercetării și inovării în produse comerciale. În 2013, guvernul a adoptat o strategie națională pentru știință, tehnologie și inovare, pentru care trebuie încă să se asigure finanțarea publică. De asemenea, este încă în curs instituirea Agenției publice pentru cercetare, care va avea rolul de a asigura gestionarea eficientă a investițiilor publice în cercetare și dezvoltare.

               19.

               Au fost luate măsuri importante pentru soluționarea deficitului tarifelor la energie electrică, în special prin reducerea costurilor sistemului, deși impactul precis al reformei, în special asupra energiei din surse regenerabile, încă nu este pe deplin clar. Guvernul examinează modalitățile de a reduce la minimum efectele negative de propagare ale insolvenței companiilor de autostrăzi asupra finanțelor publice. Autoritățile au creat o bază de date care conține indicatori economici, de mediu, legați de trafic și alți indicatori, utilizați în analizele anterioare investițiilor în infrastructură, dar încă nu au instituit un organism independent care să contribuie la evaluarea viitoarelor proiecte majore de infrastructură. Asigurarea unei concurențe reale în sectorul serviciilor de transport feroviar de călători și de marfă continuă să se confrunte cu obstacole tehnice și juridice, care împiedică utilizarea eficientă a rețelei extinse de infrastructură.

               20.

               Reforma administrației publice face progrese. O reformă a administrației publice locale a fost adoptată în decembrie 2013, iar punerea în aplicare a recomandărilor comitetului de experți privind reforma administrației publice este în curs și va continua în perioada 2014-2015. Reforma judiciară se află în diferite stadii de realizare și/sau punere în aplicare și trebuie finalizată. Printre eforturile recente de combatere a corupției se numără legea privind transparența, accesul publicului la informații și buna guvernanță, adoptată în decembrie 2013, precum și două proiecte de lege privind supravegherea finanțării partidelor și răspunderea înalților funcționari. Planul național pentru 2012-2014 împotriva muncii fără forme legale și a fraudelor din domeniul securității sociale (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) este în curs de punere în aplicare. De asemenea, Spania și-a extins rețeaua de acorduri internaționale pentru a face schimb de informații relevante pentru stabilirea bazei de impozitare și a lansat un proiect în colaborare cu societăți private pentru a examina posibilitățile de a îmbunătăți gestionarea sistemului de acordare a prestațiilor.

               21.

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei. Comisia a evaluat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru sustenabilitatea politicii bugetare și socioeconomice a Spaniei, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-8 de mai jos.

               22.

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

               23.

               Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și prezenta evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările Consiliului formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3, 4, 6, 7 și 8 de mai jos.

               24.

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (8). În calitate de țară a cărei monedă este euro, Spania ar trebui să asigure de asemenea implementarea integrală și la timp a acestor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2014-2015, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               (1)

               Să consolideze strategia bugetară începând cu 2014, în special prin descrierea integrală a măsurilor care stau la baza acesteia pentru anul 2015 și pentru perioada ulterioară, să asigure corectarea deficitului excesiv în mod sustenabil până în 2016, prin realizarea efortului de ajustare structurală indicat în recomandarea Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Pentru o corecție durabilă a dezechilibrelor bugetare este necesară punerea în aplicare credibilă a unor reforme structurale ambițioase menite să amelioreze capacitatea de ajustare și să stimuleze creșterea și ocuparea forței de muncă. După corectarea deficitului excesiv, să urmărească, în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu, o ajustare structurală de cel puțin 0,5 % pe an sau mai mult în condiții economice favorabile ori dacă acest lucru este necesar pentru a asigura respectarea regulii privind gradul de îndatorare, pentru a înscrie ponderea datoriei publice, în prezent ridicată, pe o traiectorie descendentă susținută. Să se asigure că autoritatea bugetară independentă nou instituită devine pe deplin operațională cât mai curând și să garanteze punerea în aplicare integrală a măsurilor de prevenire, de corectare și de asigurare a conformității prevăzute de Legea organică privind stabilitatea bugetară, la toate nivelurile de guvernare, inclusiv a măsurilor privind eliminarea arieratelor comerciale în sectorul public. Să realizeze, până în februarie 2015, o examinare sistematică a cheltuielilor la toate nivelurile de guvernare, pentru a susține îmbunătățirea continuă a eficienței și a calității cheltuielilor publice. Să amelioreze în continuare eficacitatea costurilor în sectorul sănătății, în special printr-o raționalizare suplimentară a cheltuielilor farmaceutice, inclusiv în spitale, și prin consolidarea coordonării diferitelor tipuri de îngrijire, menținând totodată accesibilitatea pentru grupurile vulnerabile. Să adopte, până la sfârșitul anului 2014, o reformă fiscală cuprinzătoare, pentru ca sistemul fiscal să devină mai simplu și mai favorabil creșterii economice și creării de locuri de muncă, protecției mediului și stabilității veniturilor.
               În acest scop, să-și reorienteze fiscalitatea către impozite care produc mai puține efecte de denaturare, precum impozitele pe consum, taxele de mediu (de exemplu, pe combustibil) și impozitele recurente pe proprietate; să elimine cheltuielile fiscale ineficiente legate de impozitele pe venit pentru persoane fizice și pentru societăți; să analizeze posibilitatea de a reduce contribuțiile la asigurările sociale ale angajatorilor, în special pentru locurile de muncă slab remunerate; să reducă în continuare măsurile fiscale care favorizează îndatorarea întreprinderilor; să ia măsuri pentru ca fiscalitatea să nu afecteze buna funcționare a pieței interne a Spaniei. Să intensifice lupta împotriva evaziunii fiscale.

               (2)

               Să finalizeze reforma din sectorul băncilor de economii, în ceea ce privește adoptarea legislației secundare, și să încheie restructurarea băncilor de economii deținute de stat, pentru a accelera redresarea lor deplină și pentru a facilita reintrarea lor în proprietatea privată. Să stimuleze eforturile băncilor de susținere a unor rate solide ale capitalului, să monitorizeze activitatea societății de administrare a investițiilor Sareb pentru a asigura o cedare rapidă a activelor, minimizând în același timp costurile suportate de contribuabili. Să finalizeze măsurile în curs pentru extinderea accesului IMM-urilor la finanțare, în special măsurile vizând îmbunătățirea intermedierii financiare nebancare. Să elimine blocajele rămase în cadrul privind insolvența întreprinderilor, în special prin îmbunătățirea expertizei administratorilor judiciari și a capacității sistemului judiciar de a trata cazurile de insolvență, și să instituie un cadru permanent privind insolvența persoanelor fizice, acordând atenția cuvenită echilibrului dintre drepturile creditorilor și cele ale debitorilor, precum și considerentelor de stabilitate financiară.

               (3)

               Să adopte noi măsuri de reducere a segmentării pieței muncii, favorizând crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate, de exemplu prin reducerea tipurilor de contracte și prin garantarea unui acces echilibrat la drepturile de încetare a contactelor de muncă. Să continue să monitorizeze cu regularitate reformele pieței muncii. Să promoveze o evoluție a salariilor reale coerentă cu obiectivul de a crea locuri de muncă. Să consolideze cerințele privind căutarea unui loc de muncă legate de acordarea indemnizațiilor de șomaj. Să îmbunătățească eficacitatea și direcționarea politicilor active în domeniul pieței muncii, inclusiv a subvențiilor pentru angajare, în special în beneficiul persoanelor care au un acces mai dificil la încadrarea în muncă. Să consolideze coordonarea dintre piața muncii și politicile privind educația și formarea. Să accelereze modernizarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, pentru a asigura o consiliere personalizată eficace și servicii adecvate de formare și de plasare a forței de muncă, acordând o atenție deosebită șomerilor de lungă durată. Să garanteze punerea în aplicare efectivă a cooperării public-privat în cadrul serviciilor de plasare a forței de muncă înainte de sfârșitul lui 2014 și să monitorizeze calitatea serviciilor oferite. Să asigure funcționarea eficace a portalului unic pentru ocuparea forței de muncă și să îl completeze cu măsuri suplimentare de susținere a mobilității forței de muncă.

               (4)

               Să pună în aplicare Strategia privind șomajul și antreprenoriatul în rândul tinerilor pentru perioada 2013-2016 și să-i evalueze eficacitatea. Să furnizeze tinerilor oferte de bună calitate de locuri de muncă, ucenicii și stagii și să amelioreze posibilitățile de a sprijini tinerii șomeri neînregistrați, în conformitate cu obiectivele unei garanții pentru tineret. Să pună în aplicare în mod eficient noile programe educaționale pentru a îmbunătăți calitatea învățământului primar și secundar. Să amelioreze consilierea și sprijinul oferite grupurilor expuse riscului de părăsire timpurie a școlii. Să sporească relevanța pentru piața forței de muncă a învățământului profesional și tehnic și a învățământului superior, în special printr-o cooperare mai strânsă cu angajatorii și prin formarea formatorilor și a consilierilor.

               (5)

               Să pună în aplicare Planul național de acțiune pentru incluziunea socială pentru perioada 2013-2016 și să evalueze eficacitatea acestuia în ceea ce privește toate obiectivele sale. Să consolideze capacitatea administrativă și coordonarea dintre serviciile de ocupare a forței de muncă și serviciile sociale pentru a oferi modalități integrate de sprijinire a persoanelor expuse la risc și să impulsioneze, în rândul administrațiilor publice care răspund de sistemele de garantare a venitului minim, proceduri raționalizate de susținere a tranzițiilor de la sistemele de garantare a venitului minim către integrarea pe piața muncii. Să direcționeze mai bine sistemele de sprijin pentru familii și să ofere servicii de calitate destinate familiilor cu venituri scăzute care au copii, pentru a asigura caracterul progresiv și eficacitatea transferurilor sociale.

               (6)

               Să asigure o punere în aplicare ambițioasă și rapidă a Legii nr. 20/2013 privind unitatea pieței, la toate nivelurile administrative. Să adopte, până la sfârșitul anului 2014, o reformă ambițioasă a serviciilor profesionale și a asociațiilor profesionale, definind profesiile pentru care este necesară înregistrarea în cadrul unei organizații profesionale, precum și transparența și răspunderea organismelor profesionale, deschizând activitățile care sunt rezervate în mod nejustificat și garantând unitatea pieței în ceea ce privește accesul la serviciile profesionale și exercitarea acestora în Spania. Să reducă suplimentar timpul necesar, costurile și numărul procedurilor de înființare a unei întreprinderi. Să abordeze restricțiile nejustificate privind înființarea de puncte de vânzare cu amănuntul de mari dimensiuni, în special prin revizuirea reglementărilor actuale privind amenajarea teritoriului. Să identifice surse de finanțare pentru noua strategie națională privind știința, tehnologia și inovarea și să pună în funcțiune noua Agenție publică pentru cercetare.

               (7)

               În urma reformei din 2013, să garanteze eliminarea efectivă a deficitului sistemului de energie electrică începând din 2014, inclusiv prin adoptarea unor măsuri structurale suplimentare, dacă va fi necesar. Să abordeze problema insolvenței companiilor de autostrăzi, reducând la minimum costurile suportate de stat. Să instituie, până la sfârșitul anului 2014, un organism independent care să contribuie la evaluarea viitoarelor proiecte majore de infrastructură. Să ia măsuri pentru asigurarea unei concurențe efective în domeniul serviciilor de transport feroviar de marfă și de călători.

               (8)

               Să pună în aplicare, la toate nivelurile de guvernare, recomandările comitetului pentru reforma administrației publice. Să consolideze mecanismele de control și să mărească transparența deciziilor administrative, în special la nivel regional și local. Să finalizeze și să monitorizeze îndeaproape măsurile în curs pentru a combate economia paralelă și munca fără forme legale. Să finalizeze adoptarea reformelor în curs privind structura sistemului judiciar și harta judiciară și să asigure punerea în aplicare a reformelor adoptate.

      Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P.C. PADOAN

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținute pentru 2014 prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014. p. 49).

      (4)  JO C 217, 30.7.2013, p. 81.

      (5)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

      (6)  Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Spania (JO C 180, 26.6.2013, p. 4).

      (7)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (8)  A se vedea pagina 141 din prezentul Jurnal Oficial.


				|

		52012DC0316

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Irlandei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2012-2015 /* COM/2012/0316 final - 2011/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă pe 2012 al Irlandei
și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al
Irlandei pentru perioada 2012-2015
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3],

având în vedere concluziile Consiliului
European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă
strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere
economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită
a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de
creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)       La 13 iulie 2010, Consiliul a
adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile
economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie
2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile
de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează
împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate
să țină seama de orientările integrate în cadrul
politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate
la nivel național.
(3)       La 12 iulie 2011, Consiliul a
adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011
al Irlandei și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate
actualizat al Irlandei pentru perioada 2011-2014.
(4)       La 23 noiembrie 2011, Comisia
a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând
începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex ante
și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei
Europa 2020.
(5)       La 2 martie 2012,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării fiscale și a
acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a
evidențiat că este necesar să se continue consolidarea
fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească
condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze
creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul
și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze
administrația publică.
(6)       La 2 martie 2012, Consiliul
European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul
euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca
acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de
convergență și în programele lor naționale de reformă.
(7)       La 27 aprilie 2012, Irlanda a
prezentat Programul său de stabilitate pentru perioada 2012-2015
și Programul său național de reformă pe 2012.
(8)       La 7 decembrie 2010,
Consiliul a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/77/UE privind acordarea
de asistență financiară din partea Uniunii pentru Irlanda
până la sfârșitul anului 2013, în conformitate cu Regulamentul (UE)
nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism
european de stabilizare financiară. Memorandumul de înțelegere
însoțitor, semnat la 16 decembrie 2010, și completările
ulterioare aduse acestuia prevăd condițiile de politică
economică pe baza cărora se acordă asistența
financiară.
(9)       În linii generale, Irlanda a
pus în aplicare condițiile din cadrul programului de asistență
financiară menționate în memorandumul de înțelegere. În special,
obiectivul privind deficitul fiscal pe anul 2011 (10,6 %) a fost atins cu
o marjă semnificativă, iar bugetul pentru anul 2012 vizează un
deficit fiscal de 8,6 % din PIB, în conformitate cu plafonul prevăzut
în program. Planurile de consolidare fiscală pe termen mediu respectă
plafoanele de deficit ale programului și un deficit sub pragul de 3 %
din PIB până în 2015. Recapitalizarea băncilor irlandeze,
prevăzută în cadrul testului Prudential Capital Assessment Review
2011 efectuat de Banca Centrală a Irlandei, a fost în mare
măsură finalizată, iar reducerea efectului de levier în ceea ce
privește băncile irlandeze a depășit obiectivele
programului pe ansamblul anului 2011. S-au înregistrat progrese semnificative
în ceea ce privește reformele structurale menite să stimuleze
competitivitatea și să permită crearea de noi locuri de
muncă.
(10)     Economia Irlandei a revenit la
o creștere modestă de 0,7 % în 2011, astfel cum s-a preconizat,
în linii generale, în cadrul programului. Creșterea a fost
determinată de exporturi, beneficiind de îmbunătățirea
competitivității și de o cerere externă solidă.
Exporturile nete au contribuit cu 4,7 puncte procentuale la creșterea
PIB-ului, în timp ce cererea internă a continuat să scadă, din
cauza consolidării fiscale, a scăderii nivelului de ocupare a
forței de muncă și a redresării bilanțurilor
gospodăriilor. Se estimează că, în 2012, creșterea se va
limita la aproximativ 0,5 %, din cauza conjuncturii externe nefavorabile
și a ajustării continue a cererii interne. Redresarea
bilanțurilor gospodăriilor și ale întreprinderilor va continua
să influențeze consumul și investițiile pe termen mediu. Se
prevede o accelerare a creșterii determinate de exporturi, care va ajunge
la 1,9 % în 2013 și la 2,8 % până în 2015, ca urmare a
dinamismului demografic și a flexibilității pieței
forței de muncă a Irlandei, precum și a capacităților
neutilizate semnificative ale economiei acestei țări.
(11)     Pe baza evaluării, în
temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al
Consiliului, a Programului de stabilitate, Consiliul consideră că
scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare prezentate
în program este plauzibil. Previziunile privind creșterea economică
prevăzute în program sunt conforme cu cele emise de Comisie în
primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare definită în
cadrul programului vizează reducerea deficitului public general sub
plafonul de 3 % din PIB până la sfârșitul anului 2015, în
conformitate cu termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului
excesiv. Programul prevede deficite de 8,3 % din PIB în 2012, 7,5 %
din PIB în 2013, 4,8 % din PIB în 2014 și 2,8 % din PIB
până la sfârșitul perioadei acoperite de program, în 2015.
Această evoluție se întemeiază pe măsuri de consolidare
reprezentând 2,7 % din PIB, puse în aplicare în cadrul bugetului pentru 2012,
pe măsuri ample de consolidare reprezentând 3,9 % din PIB în perioada
2013-2014, precum și pe un efort suplimentar de consolidare specificat
parțial, reprezentând 1,1 % din PIB în 2015. Programul reafirmă
obiectivul pe termen mediu (OTM) privind un deficit public general structural
de 0,5 % din PIB, care nu este atins în perioada acoperită de
program. OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de
stabilitate și de creștere. Datoria publică
depășește 60 % din PIB și se preconizează că
va crește de la 108 % din PIB în 2011 la 120 % în 2013, înainte
de a scădea. Pe parcursul procedurii aplicabile deficitelor excesive,
până în 2015, și pe parcursul următorilor trei ani, Irlanda va
traversa o perioadă de tranziție, iar planurile bugetare vor garanta
progrese suficiente în direcția respectării valorii de
referință privind reducerea datoriei prevăzută de Pactul de
stabilitate și de creștere. Potrivit ultimei evaluări a
Comisiei, riscurile privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor
publice par să fie ridicate.
(12)     Irlanda și-a asumat o
serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus. Aceste angajamente
vizează încurajarea competitivității, promovarea ocupării
forței de muncă, îmbunătățirea
sustenabilității finanțelor publice și consolidarea
stabilității financiare.
RECOMANDĂ ca Irlanda să
depună eforturi în perioada 2012-2013, astfel încât:
Să
pună în aplicare măsurile prevăzute în Decizia de punere în
aplicare 2011/77/UE a Consiliului, specificate mai detaliat în memorandumul de
înțelegere din 16 decembrie 2010 și în completările ulterioare
aduse acestuia.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               COM(2012) 316 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 și P7_TA(2012)0047.
[4]               Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012.


title: Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0419

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2014_x000b__x000b_și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2014_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă al Maltei pentru 2014
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al
Maltei pentru 2014

CONSILIUL UNIUNII
EUROPENE,
având în vedere Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere
Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea
și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5
alineatul (2),
având în vedere
recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile
Parlamentului European[3],
având în vedere
concluziile Consiliului European,
având în vedere avizul
Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
având în vedere avizul
Comitetului economic și financiar,
având în vedere avizul Comitetului pentru
protecție socială,
având în vedere avizul Comitetului de
politică economică,
întrucât:
(1)
La 26 martie 2010,
Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă
strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de
muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a
politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere
durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)
La 13 iulie 2010,
Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și
ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie
privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre, care formează împreună
„orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină
seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de
ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.
(3)
La 29 iunie 2012, șefii
de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere
economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru
coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și
al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și
politicile posibile. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la
nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față
de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față
de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.
(4)
La 9 iulie 2013,
Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
reformă al Maltei pentru 2013 și a emis avizul cu privire la
Programul actualizat de stabilitate al Maltei pentru perioada 2012-2016. La 15
noiembrie 2013, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013[4], Comisia a
prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Maltei pentru
2014[5].
(5)
La 13 noiembrie 2013,
Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii[6], care
marchează începutul Semestrului european 2014 pentru coordonarea
politicilor economice. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza
Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de
alertă[7],
în care a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care
urma să se efectueze un bilanț aprofundat.
(6)
La 20 decembrie 2013,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și
a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a
evidențiat că este necesar să se continue consolidarea finanțelor
publice într-un mod diferențiat și favorabil creșterii
economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a
economiei, să se promoveze creșterea economică și
competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele
sociale ale crizei și să se modernizeze administrația
publică.
(7)
La 5 martie 2014,
Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat
pentru Malta[8],
în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma
analizei efectuate, Comisia a ajuns la concluzia că Malta nu se mai
confruntă cu dezechilibre macroeconomice în sensul procedurii privind
dezechilibrele macroeconomice. Deși gradul de îndatorare rămâne
ridicat, riscurile la adresa sustenabilității datoriei publice și
private și a stabilității sectorului financiar par a fi
limitate, chiar dacă merită să fie monitorizate în permanență.
Indicatorii stabilității financiare, în special, se mențin la
niveluri adecvate. Cu toate acestea, având în vedere natura structurală a
riscurilor din sector, este esențială continuarea practicilor actuale
prudente în materie de supraveghere și de asumare a riscurilor. Piața
locuințelor s-a stabilizat și, prin urmare, riscurile generate de o
expunere excesivă la proprietate sunt limitate. Datoria privată este
în scădere; reducerea efectului de levier al întreprinderilor are loc în
mod ordonat, iar presiunile de pe piața de credit sunt limitate.
(8)
La 16 aprilie 2014, Malta și-a
prezentat Programul național de reformă pentru 2014, care a fost
actualizat pe 8 mai 2014, iar la 30 aprilie 2014 și-a prezentat Programul
de stabilitate pentru 2014. Pentru a se ține seama de legăturile
dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.
(9)
Obiectivul strategiei bugetare
prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 este de a corecta deficitul
excesiv în mod sustenabil până în 2014 și de a avansa treptat
către obiectivul pe termen mediu de a avea o poziție bugetară
echilibrată în termeni structurali, care este mai strict decât cerințele
impuse de Pactul de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea,
îndeplinirea obiectivului pe termen mediu nu este planificată să
aibă loc în cadrul perioadei acoperite de program. În 2014, ajustarea
structurală planificată (recalculată) este ușor mai
redusă decât efortul recomandat. După corectarea planificată a
deficitului excesiv, în 2015 este planificată o mică abatere de la
traiectoria de ajustare în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu.
Ulterior, progresele anuale planificate în vederea atingerii obiectivului pe
termen mediu sunt, în linii mari, conforme cu cerința de cel puțin
0,5 % din PIB. Programul prognozează înscrierea pe o traiectorie
descendentă a datoriei publice, situate la 73 % din PIB în 2013, în
conformitate cu criteriul de referință privind reducerea datoriei,
începând din 2014. În ansamblu, obiectivele programului sunt, în linii mari,
conforme cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere.
Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare
din program, care a fost aprobat de un organism independent (Biroul național
de audit), este plauzibil pentru 2014 și 2015, întrucât proiecțiile
de creștere economică sunt ușor mai scăzute decât cele din
previziunile Comisiei din primăvara anului 2014 pentru anii respectivi. Cu
toate acestea, riscurile la care sunt expuse obiectivele bugetare sunt preponderent
negative, deoarece creșterea structurală a veniturilor
planificată pe perioada acoperită de program nu se sprijină în
totalitate pe măsuri, iar depășirile nivelului prevăzut al
cheltuielilor ar putea necesita plăți mai mari decât sumele bugetate.
Conform previziunilor Comisiei, se așteaptă ca Malta să își
corecteze în mod sustenabil deficitul excesiv în 2014. În același timp, pe
baza previziunilor Comisiei, efortul bugetar din perioada 2013-2014 este mai
mic cu 1,6 % din PIB din punctul de vedere al modificării (corectate) a
soldului structural și cu 1,25 % din PIB din punctul de vedere al
cuantumului măsurilor impuse, estimate ca fiind necesare la momentul
formulării recomandării privind procedura aplicabilă deficitelor
excesive. Cu toate că nu există nicio marjă în ceea ce privește
îndeplinirea criteriului de referință privind reducerea datoriei în
2014, riscurile la care este expus scenariul datoriei sunt preponderent
pozitive. În 2015, există un risc semnificativ de abatere de la progresele
necesare în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu. În temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, pe baza evaluării
programului și pe baza previziunilor Comisiei, Consiliul consideră
că, deși deficitul global și datoria publică planificate
respectă recomandarea referitoare la procedura aplicabilă deficitelor
excesive, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a alinia ajustarea
structurală la cea recomandată în 2014 și pentru a asigura o
traiectorie adecvată în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu
începând din 2015.
(10)
Natura neobligatorie a cadrului
bugetar al Maltei și orizontul scurt al planificării bugetare nu
favorizează o poziție bugetară solidă. Adoptarea actelor
legislative care trebuiau să intre în vigoare până la sfârșitul
anului 2013 și care vizează îndeplinirea cerințelor Directivei
2011/85/UE privind cadrele bugetare și pactul bugetar a suferit
întârzieri. Cu toate acestea, în conformitate cu Programul de stabilitate,
guvernul maltez a aprobat recent un act legislativ privind responsabilitatea
bugetară, care va fi supus spre aprobare parlamentului. Proiectul de act
legislativ prevede introducerea unei reguli a echilibrului bugetar în termeni
structurali, a unei reguli privind datoriile, a unui cadru bugetar de trei ani
cu rulare anuală, precum și înființarea treptată a
consiliului bugetar care ar urma să aibă sarcina de a aproba
previziunile macroeconomice și bugetare oficiale ale guvernului, precum și
de a monitoriza ex-ante și ex-post respectarea normelor
bugetare.
(11)
Departamentele de administrare
fiscală din Malta urmează să fie reunite în cadrul unei
autorități unice, ceea ce ar raționaliza procesele de colectare
a impozitelor și ar combate evaziunea fiscală. Pentru a
îmbunătăți conformitatea fiscală și a încuraja
recuperarea sumelor datorate, au fost revizuite sancțiunile prevăzute
în legislația privind TVA, precum și dobânzile aplicate impozitelor
datorate. Au fost introduse diverse alte măsuri preconizate să
consolideze sistemul fiscal al Maltei. Aceste măsuri merg în direcția
bună, însă impactul lor încă nu este vizibil.
(12)
Deși Malta încă se
mai confruntă cu provocări în ceea ce privește sustenabilitatea
finanțelor sale publice, deocamdată au fost înregistrate puține
progrese în legătură cu reformele sistemului de pensii și cu
sustenabilitatea serviciilor de asistență medicală. Cu toate
că a fost înființat un grup strategic privind pensiile care să
evalueze toate opțiunile de reformă a sistemului de pensii,
autoritățile malteze și-au luat angajamentul de a nu mări
vârsta legală de pensionare peste majorările prevăzute în
reforma pensiilor din 2006. Prin urmare, vârsta legală de pensionare este
în continuare necorelată cu speranța de viață, ceea ce pune
sub semnul întrebării sustenabilitatea și caracterul adecvat pe
termen lung al pensiilor. Malta intenționează să combată
aceste deficiențe prin măsuri de ocupare, și mai ales prin
strategia sa recent adoptată privind îmbătrânirea activă,
însă este puțin probabil ca acestea să rezolve problema.
Sustenabilitatea sistemului de sănătate complică și mai
mult lucrurile, printr-o creștere prognozată a cheltuielilor legate
de îmbătrânirea populației. Tocmai a fost lansat un proiect de
strategie națională privind sistemele de sănătate,
însă este neclar cum va fi pusă în aplicare această strategie și
ce avantaje va aduce prin prisma eficacității din punctul de vedere
al costurilor și prin prisma sustenabilității. Asistența
medicală primară publică trebuie consolidată.
(13)
Rata părăsirii
timpurii a școlii este încă foarte ridicată în Malta, însă
se iau măsuri în vederea reducerii acesteia și este în curs de înființare
un sistem de monitorizare cuprinzător. Gradul de obținere a
calificărilor de bază rămâne, totuși, scăzut, ceea ce
contribuie la un nivel redus de alfabetizare și la părăsirea
timpurie a școlii. Se preconizează că punerea în aplicare
adecvată a Strategiei naționale de alfabetizare recent adoptate va
sprijini eforturile de a contracara această deficiență. Aceasta
trebuie completată și cu alte măsuri care se preconizează
că vor crește relevanța formării profesionale și a
învățământului pentru piața muncii. Printre aceste
măsuri se numără reforma cadrului privind ucenicia, elaborarea
unei strategii privind învățarea pe tot parcursul vieții,
introducerea activităților de învățare la locul de
muncă în cadrul învățământului profesional și tehnic,
precum și un program specific finanțat prin Fondul social european.
(14)
În prezent, Malta pune în
aplicare o serie de măsuri semnificative care urmăresc să
sporească participarea femeilor pe piața muncii, în principal prin
asigurarea de servicii gratuite de îngrijire a copiilor pentru familiile în
care părinții lucrează sau își continuă studiile.
Punerea în aplicare eficace a acestor măsuri va fi crucială. De
asemenea, autoritățile sprijină asigurarea serviciilor de
îngrijire a copiilor după programul școlar și oferă
oportunități de a trimite copiii la școală înainte de orele
de deschidere prevăzute, astfel încât calitatea de părinte să
poată fi mai bine conciliată cu viața profesională. Sunt
prevăzute inclusiv stimulente fiscale pentru a încuraja părinții
să își înscrie copiii în structurile de îngrijire care funcționează
deja în cadrul schemelor anterioare. Cu toate acestea, nu se fac prea multe
pentru a asigura și promova utilizarea sistemelor de muncă flexibile,
cum ar fi munca la distanță și cu program flexibil, care ar
contribui la reintegrarea femeilor pe piața muncii.
(15)
Pentru a-și
îmbunătăți în continuare competitivitatea internațională,
precum și pentru a evita potențialul impact negativ al unei
disparități între evoluția salariilor și cea a
productivității, Malta trebuie să combată în continuare
deficiențele de infrastructură din sectoarele energiei și
transportului, care îi afectează potențialul, mai ales din cauza
costurilor ridicate ale energiei. Interconectorul de electricitate cu Italia ar
trebui să fie finalizat anul acesta, ceea ce va spori siguranța
aprovizionării și ar putea contribui la diversificarea surselor de
aprovizionare și la utilizarea energiei din surse regenerabile produse
extern. Conectarea planificată la rețeaua europeană de gaze va
dezvolta, de asemenea, mixul energetic al Maltei, reducând dependența
acesteia de o singură sursă principală de energie și
sporindu-i, astfel, atractivitatea ca loc de desfășurare a activităților
economice. Cu excepția câtorva reușite legate de utilizarea energiei
fotovoltaice, sursele regenerabile de energie autohtone reprezintă un
potențial încă nevalorificat.
(16)
Anumite ineficiențe ale
administrației publice plafonează dezvoltarea mediului de afaceri din
Malta. Deși îmbunătățirile aduse achizițiilor publice
merg în direcția bună, procedurile de achiziții continuă
să fie excesiv de lungi, având ca rezultat cheltuieli publice ineficiente.
Aceste măsuri nu sunt însoțite de ținte, ceea ce face ca
evaluarea eficacității lor să fie dificilă. Lipsa
alternativelor la finanțarea prin îndatorare duce la costuri de finanțare
ridicate pentru întreprinderi, ceea ce exercită presiuni asupra
activității lor economice. Această preferință
acordată finanțării prin îndatorare a întreprinderilor ar putea
conduce și la un efect de levier excesiv de ridicat al acestora, precum și
la o alocare insuficientă a capitalului. Trebuie urmărite, așadar,
și alte oportunități de finanțare decât cele prin
îndatorare. Ineficiențele sistemului judiciar evidențiate în
recomandările specifice fiecărei țări din 2013 adresate
Maltei se mențin. Deși se așteaptă ca o parte dintre
numeroasele propuneri de reformă înaintate de Comisie pentru reforma justiției
din noiembrie 2013 să fie puse în aplicare până la sfârșitul lui
2014, încă nu au fost anunțate un calendar și o prioritizare
clare ale măsurilor. De asemenea, rămâne de văzut cum vor
rezolva acestea problema cauzelor rămase nesoluționate, în special în
ceea ce privește deficiențele identificate mai sus.
(17)
Malta a consolidat
supravegherea reglementară pentru a asigura stabilitatea sectorului
financiar. La funcțiile Băncii centrale a Maltei s-a adăugat și
supravegherea macroprudențială, iar un accent deosebit se pune pe
aspectele legate de stabilitatea financiară; în același timp,
Consiliul comun pentru Stabilitate Financiară a fost prevăzut în
legislație. Au fost luate măsuri satisfăcătoare pentru a
îmbunătăți provizionarea creditelor, în principal prin
introducerea unei revizuiri a Normei bancare nr. 9.
(18)
În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Maltei și a evaluat Programul de stabilitate și Programul
național de reformă al acestei țări. Comisia a ținut
seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea lor
cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a
consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale
viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul
semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.
(19)
Prin prisma acestei
evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Maltei, iar avizul[9] său se
reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.
(20)
În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a
zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a formulat
recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă
este euro. Malta ar trebui să vegheze la punerea în aplicare
integrală și în timp util și a acestor recomandări,
RECOMANDĂ ca,
în perioada 2014-2015, Malta să întreprindă acțiuni astfel
încât:
1.           Să
corecteze deficitul excesiv în mod sustenabil până în 2014. Să
consolideze în mod semnificativ, în 2015, strategia bugetară pentru a
asigura ajustarea structurală de 0,6 % din PIB necesară în
vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu. Ulterior, să
urmărească în fiecare an o ajustare structurală de cel puțin
0,5 % din PIB sau mai mult, în condiții economice favorabile sau în situația
în care acest lucru este necesar pentru a asigura respectarea regulii privind
îndatorarea, astfel încât rata datoriei publice să fie menținută
pe o traiectorie descendentă susținută. Să finalizeze
adoptarea actului legislativ privind responsabilitatea bugetară în vederea
instituirii unui cadru bugetar multianual obligatoriu, bazat pe norme, și
în vederea înființării unei instituții independente care să
aibă sarcina de a monitoriza normele bugetare și de a aproba
previziunile macroeconomice pe care se întemeiază planificarea
bugetară. Să continue să îmbunătățească
conformitatea fiscală și să combată evaziunea fiscală
prin asigurarea aplicării și a evaluării continue a
măsurilor luate până acum și totodată prin luarea unor
măsuri suplimentare, în special prin promovarea utilizării
mijloacelor electronice de plată.
2.           Să accelereze reforma
pensiilor aflată în curs, mai ales prin accelerarea semnificativă a
creșterii planificate a vârstei legale de pensionare și prin
corelarea consecutivă a acesteia cu schimbările produse la nivelul
speranței de viață. Să se asigure că o reformă
cuprinzătoare a sistemului de sănătate publică conduce la o
utilizare sustenabilă și eficace din punctul de vedere al costurilor
a resurselor disponibile, cum ar fi consolidarea asistenței medicale
primare.
3.           Să continue eforturile
de politică pentru a aborda problema relevanței învățământului
și a formării profesionale pentru piața muncii și pentru a
îmbunătăți gradul de obținere a calificărilor de
bază prin intensificarea eforturilor legate de reforma sistemului de
ucenicie, aflată în întârziere. Să reducă în continuare rata
părăsirii timpurie a școlii, în principal prin finalizarea și
punerea în aplicare a strategiei naționale anunțate privind
alfabetizarea. Să îmbunătățească în continuare rata de
participare a femeilor la piața muncii, în special a femeilor care doresc
să se reintegreze pe piața muncii, prin promovarea sistemelor de
muncă flexibile.
4.           Să diversifice mixul
energetic din economie, inclusiv prin creșterea ponderii energiei produse
din surse regenerabile.
5.           Să continue eforturile
de a spori eficiența și de a reduce durata procedurilor de achiziții
publice, să încurajeze alternativele la finanțarea prin îndatorare a
întreprinderilor, prin facilitarea accesului la piețele de capital și
dezvoltarea fondurilor cu capital de risc și să sporească
eficiența sistemului judiciar, prin asigurarea punerii în aplicare rapide și
eficiente a reformei planificate a sistemului judiciar.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               COM(2014) 419 final.
[3]               P7_TA(2014)0128
și P7_TA(2014)0129.
[4]               JO L 140, 27.5.2013, p. 11.
[5]               C(2013) 8007 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               SWD(2014) 150 final.
[9]               Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2)
din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


title: 2011/645/UE: Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2011 privind descărcarea de gestiune a Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2009

text:
               1.10.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 255/13

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 15 februarie 2011
   privind descărcarea de gestiune a Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2009
   (2011/645/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere cea de a patra Convenție ACP-CEE, semnată la Lomé la 15 decembrie 1989 (1) modificată prin acordul semnat la Mauritius la 4 noiembrie 1995 (2),
   având în vedere Acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind finanțarea și administrarea ajutoarelor comunitare în temeiul celui de-al doilea Protocol financiar la cea de-a patra Convenție ACP-CEE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de al optulea Fond european de dezvoltare (al optulea FED), în special articolul 33 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar din 16 iunie 1998 aplicabil cooperării în vederea finanțării dezvoltării în temeiul celei de-a patra Convenții ACP-CE (4), în special articolele 66-74,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de al optulea FED astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2009, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de al optulea, al nouălea și al zecelea Fond european de dezvoltare (FED) (5) privind exercițiul financiar 2009, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 33 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de al optulea FED se acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de al optulea FED în decursul exercițiului financiar 2009 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de al optulea FED pentru exercițiul financiar 2009.

      Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         MATOLCSY Gy.

      (1)  JO L 229, 17.8.1991, p. 3.

      (2)  JO L 156, 29.5.1998, p. 3.

      (3)  JO L 156, 29.5.1998, p. 108.

      (4)  JO L 191, 7.7.1998, p. 53.

      (5)  JO C 303, 9.11.2010, p. 243.