               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei să înceapă negocieri cu Confederația Elvețiană pentru a modifica Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători cu scopul de a permite participarea Confederației Elvețiene în cadrul Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  În conformitate cu articolul 75 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/796 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004
                     1
                  , Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate (denumită în continuare „Agenția”) este deschisă participării unor țări terțe, în particular a unor țări care au încheiat acorduri cu Uniunea în temeiul cărora țările vizate au adoptat și aplică dreptul Uniunii sau măsuri naționale echivalente, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 218 din TFUE, în domeniul reglementat de Regulamentul (UE) 2016/796, care constă înainte de toate în siguranța feroviară și interoperabilitatea feroviară.

                  Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători din 21 iunie 1999 (denumit în continuare „Acordul privind transportul terestru”) prevede o politică de transport coordonată în domeniile transportului rutier, feroviar și combinat.

                  Cooperarea cu Confederația Elvețiană s-a intensificat și a înregistrat o evoluție pozitivă de-a lungul anilor. Poziția geografică a Confederației Elvețiene și rolul său de importantă țară de tranzit o fac un partener important în cadrul eforturilor de creare a unui spațiu feroviar interoperabil și sigur în Europa.

                  Prin Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt
                     2
                  , Confederația Elvețiană s-a angajat să aplice dispoziții juridice echivalente cu acquis-ul relevant din domeniul interoperabilității și siguranței feroviare. Aceste dispoziții juridice au fost adoptate și sunt aplicate efectiv de Confederația Elvețiană. Confederația Elvețiană participă la reuniunile Comitetului pentru interoperabilitate și siguranță feroviară instituit în temeiul Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (reformare)
                     3
                   în calitate de observator. La reuniuni tehnice organizate de Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate („Agenția”) au participat experți elvețieni în calitate de observatori.

                  Intensificarea pe mai departe a actualei cooperări constructive dintre Uniune și Confederația Elvețiană este considerată a fi reciproc avantajoasă sub aspectul creării unui spațiu feroviar interoperabil și sigur și al asigurării faptului că Confederația Elvețiană va continua să furnizeze expertiză în chestiuni legate de interoperabilitate și de siguranță.

                  Prin urmare, este oportun să se permită, în principiu, Confederației Elvețiene să participe în cadrul Agenției. Confederația Elvețiană a solicitat o astfel de participare în 2013.

                  Normele detaliate privind participarea Confederației Elvețiene la activitățile Agenției urmează să fie prevăzute prin intermediul unor aranjamente încheiate între Agenție și Confederația Elvețiană. Aceste aranjamente sunt semnate de Agenție după primirea acordului din partea Comisiei și a consiliului de administrație, astfel cum se stipulează la articolul 75 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/796.

                  Atunci când încheie aceste aranjamente, Agenția acționează în conformitate cu prevederile relevante ale acordului dintre țara vizată și Uniune menționat la articolul 75 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/796. În cazul Confederației Elvețiene, acordul în cauză este Acordul privind transportul terestru.

                  Cu toate acestea, Acordul privind transportul terestru nu conține în prezent prevederi în acest sens. Prin urmare, se propune introducerea în Titlul III din Acordul privind transportul terestru – care conține prevederi referitoare la transportul feroviar internațional – a unui nou articol care să prevadă posibila participare a Confederației Elvețiene în cadrul Agenției.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Prezenta recomandare este pe deplin coerentă cu politica comună în domeniul transporturilor, în general și cu politica comună în domeniul feroviar, în particular.  Ea permite participarea Confederației Elvețiene în cadrul Agenției, în conformitate cu prevederile Regulamentului (UE) 2016/796. Elveția este amplasată de-a lungul unor importante coridoare feroviare și dispune de un sector feroviar cu un grad înalt de dezvoltare și de competitivitate care este strâns integrat în spațiul feroviar European.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Prezenta recomandarea se aliniază politicii externe a Uniunii. Relațiile dintre Confederația Elvețiană și Uniune se bazează pe un set de acorduri încheiate în 1999, printre care se numără și Acordul privind transportul terestru. Obiectivul Acordului privind transportul terestre este, pe de o parte, liberalizarea accesului fiecăreia dintre părțile contractante la piața transportului rutier și feroviar de mărfuri și călători a celeilalte părți contractante, iar, pe de altă parte, punerea bazelor unei politici coordonate în domeniul transporturilor

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ŞI PROPORŢIONALITATE

               •Temei juridic

                  Temeiul juridic este articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Acesta asigură cadrul pentru procedurile care se aplică negocierii și încheierii acordurilor dintre Uniune și țările terțe.

               •Proporționalitate

                  Prezenta recomandare propune Consiliului să autorizeze Comisia să deschidă negocieri cu Confederația Elvețiană pe marginea unui acord de modificare a Acordului privind transportul terestru din 21 iunie 1999. Întrucât prevederile de bază ale acestui acord pot fi modificate numai printr-un alt acord bilateral între cele două părți contractante, măsura propusă este proporționată.

               •Alegerea instrumentului

                  În conformitate cu articolul 218 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia prezintă recomandări Consiliului, care adoptă o decizie de autorizare a începerii negocierilor.

               3.IMPLICAŢII BUGETARE

                  Prezenta recomandare care autorizează Comisia să înceapă negocieri cu Elveția nu ar trebui să aibă implicații bugetare imediate. Aranjamentele viitoare dintre Agenție și Confederația Elvețiană vor fi instituite pe baza articolului 75 din Regulamentul (UE) 2016/796, pentru a stabili normele detaliate de participare a Confederației Elvețiene la activitățile Agenției, în special în ceea ce privește natura și anvergura participării. Aceste aranjamente includ prevederi privind contribuțiile financiare și personalul.

               4.ALTE ELEMENTE

               •Explicație detaliată a prevederilor specifice ale propunerii

                  Articolul 1 autorizează Comisia să negocieze cu Confederația Elvețiană o modificare a Acordului privind transportul terestru, astfel încât acesta să furnizeze baza unei viitoare participări a Confederației Elvețiene în cadrul Agenției.

                  Articolul 2 se referă la directivele de negociere din anexa la prezenta recomandare.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei să înceapă negocieri cu Confederația Elvețiană pentru a modifica Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători cu scopul de a permite participarea Confederației Elvețiene în cadrul Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât

               (1)Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători din 21 iunie 1999 (denumit în continuare „Acordul privind transportul terestru”) prevede o politică de transport coordonată în domeniile transportului rutier, feroviar și combinat .

               (2)Cooperarea cu Confederația Elvețiană s-a intensificat și a înregistrat o evoluție pozitivă de-a lungul anilor. Confederația Elvețiană a adoptat și aplicat efectiv dispoziții juridice echivalente acquis-ului relevant din domeniul interoperabilității și siguranței feroviare. Confederația Elvețiană participă, în calitate de observator, la reuniunile Comitetului pentru interoperabilitate și siguranță feroviară instituit în temeiul Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (reformare). La reuniuni tehnice organizate de Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate („Agenția”) au participat experți elvețieni în calitate de observatori. Intensificarea pe mai departe a cooperării dintre Uniune și Confederația Elvețiană este considerată a fi reciproc avantajoasă sub aspectul creării unui spațiu feroviar interoperabil și sigur și al asigurării faptului că Confederația Elvețiană va continua să furnizeze expertiză în chestiuni legate de interoperabilitate și de siguranță.

               (3)Prin urmare, ar trebui să se înceapă negocierile în vederea încheierii cu Confederația Elvețiană a unui acord de modificare a Acordului privind transportul terestru cu scopul de a permite participarea Confederației Elvețiene în cadrul Agenției,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Prin prezenta, Comisia este autorizată să negocieze cu Confederația Elvețiană, în numele Uniunii, un acord de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători din 21 iunie 1999 cu scopul de a permite participarea Confederației Elvețiene în cadrul Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt stabilite în anexă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 138, 26.5.2016, p. 1.

                     (2)
                  JO L 352 din 24.12.2013, p. 79.

                     (3)
                  JO L 138, 24.12.2013, p. 44.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            ANEXĂ
            Recomandarea deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a Comisiei să înceapă negocieri cu Confederația Elvețiană pentru a modifica Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători cu scopul de a permite participarea Confederației Elvețiene în cadrul Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate

               ANEXĂ

               la

               Directive pentru negocierea unui acord cu Confederația Elvețiană
                  de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători
                  cu scopul de a permite participarea Confederației Elvețiene
                  în cadrul Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate

               Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători din 21 iunie 1999 ar trebui să fie modificat pentru a permite Confederației Elvețiene să participe în cadrul Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate (denumită în continuare „Agenția”) fără drept de vot și sub rezerva aranjamentelor care urmează să fie încheiate cu Agenția în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/796
                  1
               .

                     (1)
                  JO L 138, 26.5.2016, p. 1.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 408 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2018și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2018

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Aceasta a ținut cont de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. La 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat și Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 22 martie 2018. La 14 mai 2018, Consiliul a adoptat o recomandare privind politica economică a zonei euro („Recomandarea privind zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Spania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind politica economică a zonei euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Spaniei
                  5
                pentru 2018 a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori și progresele realizate de Spania în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a cuprins o analiză aprofundată întemeiată pe articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, iar rezultatele acestuia au fost publicate, de asemenea, la 7 martie 2018
                  6
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, în condițiile unei rate ridicate a șomajului, stocul ridicat ale datoriei externe și interne care grevează atât sectorul public, cât și sectorul privat constituie în continuare vulnerabilități al căror impact se resimte la nivel transfrontalier. Se înregistrează progrese în direcția reechilibrării externe, pe fondul excedentelor de cont curent care s-au înregistrat din 2013 până în prezent și care se bazează pe îmbunătățirea structurală a performanțelor comerciale. Cu toate acestea, nivelul net al datoriei externe rămâne ridicat. Profitând de condițiile favorabile de creștere, se înregistrează progrese și în ceea ce privește reducerea datoriei sectorului privat, dar este în continuare necesar să se reducă gradul de îndatorare. Existența unui sector financiar mai sănătos susține activitatea economică. În ciuda creșterii puternice a PIB-ului nominal, datoria publică exprimată ca pondere din PIB înregistrează doar o ușoară scădere. Rata șomajului a continuat să scadă rapid, dar rămâne totuși la un nivel foarte înalt, iar gradul ridicat de segmentare a pieței forței de muncă împiedică o creștere mai rapidă a productivității muncii. După reformele robuste din perioada 2012-2015, progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor au fost mai modeste. Trebuie să se profite de ocazia oferită de situația economică actuală pentru a răspunde nevoilor de reformă care nu au fost încă abordate, astfel încât economia spaniolă să devină mai rezilientă și să se îmbunătățească rata de creștere a productivității.

               (4)În prezent, Spania face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Conform Programului său de stabilitate pentru 2018, Spania intenționează să corecteze deficitul excesiv până în 2018, în conformitate cu Decizia Consiliului din 8 august 2016 de notificare a Spaniei în vederea luării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv
                  7
               . Se preconizează că soldul public va continuă să se îmbunătățească și va atinge 0,1 % din excedentul de PIB în 2021. Programul de stabilitate pentru 2018 include toate măsurile prevăzute în proiectul de lege a bugetului trimis parlamentului la 3 aprilie, precum și măsuri suplimentare anunțate până la sfârșitul lunii aprilie. Se estimează că obiectivul bugetar pe termen mediu, care constă în obținerea unei poziții bugetare echilibrate în termeni structurali, nu va fi atins în perioada acoperită de Programul de stabilitate pentru 2018. Conform prognozelor din Programul de stabilitate pentru 2018, ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 97,0 % în 2018, la 95,2 % în 2019 și la 89,1 % în 2021. Ipotezele macroeconomice formulate în program sunt plauzibile. La nivel global, atingerea obiectivelor de deficit global prevăzute continuă să depindă de perspectivele de creștere economică robustă și de o creștere a cheltuielilor publice inferioară PIB-ului nominal. Riscurile care ar putea împiedica atingerea țintelor bugetare constau, pe de o parte, într-o creștere mai susținută a veniturilor și o creștere mai moderată a cheltuielilor decât cea din previziunile Comisiei și, pe de altă parte, în eventuala materializare a altor datorii contingente.

               (5)La 8 august 2016, Consiliul a cerut Spaniei să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2018 și, în special, să reducă deficitul public la 4,6 % din PIB în 2016, la 3,1 % din PIB în 2017 și la 2,2 % din PIB în 2018. Conform previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016, această îmbunătățire a soldului public corespundea unei deteriorări a soldului structural cu 0,4 % din PIB în 2016 și unei îmbunătățiri cu 0,5 % din PIB în 2017 și în 2018. Spania a atins în 2017 un deficit global de 3,1 % din PIB, care corespunde obiectivului fixat în Decizia Consiliului din 8 august 2016. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, deficitul global ar urma să scadă la 2,6 % din PIB în 2018, adică să depășească cu 0,4 % din PIB obiectivul de deficit global prevăzut în Programul de stabilitate pentru 2018 și cel stabilit de Consiliu. Spre deosebire de Programul de stabilitate pentru 2018, previziunile Comisiei prevăd o creștere mai scăzută a veniturilor publice și un volum ușor mai ridicat al cheltuielilor. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, soldul structural ar urma să scadă cu 0,3 % din PIB în 2018, în contextul măsurilor de sporire a deficitului prevăzute în proiectul de lege a bugetului pentru 2018 care a ajuns în parlament la 3 aprilie, și ar cunoaște o îmbunătățire ușoară abia în 2019. Așadar, se preconizează că nu se va asigura nici efortul bugetar necesar în 2018, nici cel cumulativ pentru perioada 2016-2018. Deși creează condiții favorabile reducerii deficitului, creșterea economică nu este valorificată îndeajuns pentru a se asigura consolidarea structurală a finanțelor publice. Prin urmare, în avizul său privind proiectul de plan bugetar actualizat al Spaniei, Comisia concluzionează că planul se conformează, în general, dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere, dat fiind că în previziunile Comisiei pentru 2018 se estimează că deficitul excesiv va fi corectat la timp, dar că planul respectiv reflectă o politică fiscală expansionistă.

               (6)În 2019, dacă se va reuși corectarea durabilă și la timp a deficitului excesiv, Spania va face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere și va fi supusă regulii tranzitorii privind datoria. Având în vedere faptul că ponderea datoriei publice a Spaniei în PIB este de peste 60 % și că se estimează o deviație pozitivă a PIB de 2,3 %, nivelul cheltuielilor publice primare nete nominale
                  8
                ar trebui să scadă cu cel puțin 0,3 % în 2019 și să corespundă unei ajustări structurale de 1,0 % din PIB, astfel cum decurge din matricea de cerințe impusă de Pactul de stabilitate și de creștere. În același timp, se înregistrează semnale că amploarea subutilizării forței de muncă în economie a fost subestimată. În 2019, se estimează că Spania va înregistra în continuare una dintre cele mai ridicate rate ale șomajului din UE, ceea ce ar menține sub control presiunile salariale, în special în sectorul privat; de asemenea, se estimează că inflația va rămână cu mult sub nivelul de 2 %. Toate acestea sunt semne că există în continuare capacități neexploatate pe piața forței de muncă. În plus, chiar dacă evaluarea de către Comisie a plauzibilității deviației PIB nu consideră drept neplauzibile estimările privind deviația PIB bazate pe metodologia general acceptată, aceasta indică totuși că, în cazul Spaniei, intervalul în care se încadrează estimările plauzibile privind deviația PIB este destul de larg. Având în vedere considerentele de mai sus, pare oportună o ajustare structurală anuală de 0,65 % din PIB, care ar corespunde unei rate maxime de creștere a cheltuielilor publice primare nete de 0,6 %. Potrivit previziunilor de primăvară ale Comisiei ,dacă politicile vor rămâne neschimbate, în 2019 există riscul unei abateri semnificative de la traiectoria de ajustare bugetară recomandată. În plus, se preconizează că Spania nu va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2019. În general, Consiliul este de părere că Spania trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare pentru a asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere în 2018 și că, pentru a se asigura respectarea dispozițiilor respective, ar trebui luate măsurile care se impun și începând din 2019. Ar fi prudent să se utilizeze orice venituri excepționale pentru a reduce și mai multe ponderea datoriei în PIB.

               (7)În plus, Consiliul a cerut, de asemenea, Spaniei, în august 2016, să ia măsuri pentru a-și îmbunătăți cadrul fiscal-bugetar, astfel încât să asigure o activare automată mai sistematică a mecanismelor de prevenire și corectare a abaterilor de la obiectivele bugetare și să consolideze contribuția pe care regula referitoare la cheltuieli prevăzută în Legea privind stabilitatea o are în ceea ce privește consolidarea fiscală. Cu toate acestea, Programul de stabilitate pentru 2018 nu menționează planuri care ar avea în vedere consolidarea regulii privind cheltuielile interne și nici măsuri care să asigure, prin prevederi legale, activarea automată a mecanismelor corective și preventive. Consiliul a solicitat, de asemenea, Spaniei să ia măsuri pentru a-și îmbunătăți cadrul de politici în materie de achiziții publice. Spania a realizat progrese în acest sens prin adoptarea unei noi legi privind contractele din sectorul public în luna noiembrie 2017. Noua legislație nu poate însă îmbunătăți eficiența și transparența contractelor de achiziții publice decât dacă este pusă în aplicare rapid și dând dovadă de ambiție, prin instituirea unei noi structuri de guvernanță și prin consolidarea mecanismelor de control al procedurilor de achiziții la toate nivelurile de guvernare. Mai concret, Strategia națională în domeniul achizițiilor publice care este în pregătire ar trebui să specifice controalele ex-ante și ex-post care trebuie efectuate de noile structuri. În luna iunie 2017, guvernul a solicitat autorității bugetare independente să efectueze o analiză a cheltuielilor cu privire la o serie de subvenții din sectorul public. Comisia monitorizează felul în care se realizează această analiză, care se estimează că va fi finalizată până la începutul anului 2019.

               (8)La 27 aprilie 2018, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de stabilitate pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (9)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  9
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  10
               .

               (10)Rata de ocupare a forței de muncă a continuat să înregistreze un ritm solid de creștere în Spania, susținut de impactul reformelor de pe piața forței de muncă care au avut loc și de moderarea salariilor. Rata șomajului continuă să scadă, dar rămâne cu mult peste nivelurile pe care le înregistra țara în perioada anterioară crizei și este în continuare printre cele mai ridicate din UE. Acest lucru înseamnă că există în continuare vaste competențe neexploatate pe piața forței de muncă, în special în rândul tinerilor care nu și-au găsit un loc de muncă. Proporția șomerilor care nu au un loc de muncă de peste un an este în scădere, dar reprezintă în continuare aproape jumătate din numărul total de persoane aflate în șomaj. Spania a adoptat o serie de inițiative de politică pentru a extinde sprijinul individual acordat șomerilor de lungă durată și pentru a-i ajuta pe tineri să intre pe piața forței de muncă și să își îmbunătățească capacitatea de inserție profesională, în special prin creșterea numărului de beneficiari ai Garanției pentru tineret. Eficacitatea acestor măsuri depinde, de asemenea, de capacitatea serviciilor publice regionale de ocupare a forței de muncă și de asistență socială de a furniza o asistență personalizată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, iar progresele în această privință sunt destul de lente. Este, de asemenea, nevoie să se facă eforturi în vederea consolidării cooperării cu angajatorii, în special prin creșterea procentajului de posturi vacante gestionate de serviciile de ocupare a forței de muncă, prin îmbunătățirea profilului persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și printr-o mai bună corelare a acestor profiluri cu nevoile angajatorilor. Ar trebui, totodată, să se depună în continuare eforturi pentru asigurarea unei mai bune coordonări între serviciile de ocupare a forței de muncă și cele de asistență socială, acesta fiind un domeniu în care s-au înregistrat deja unele progrese din 2017 până în prezent.

               (11)Procentul lucrătorilor cu contracte de muncă temporare este printre cele mai ridicate din UE și ponderea cea mai mare în rândul acestora o reprezintă tinerii și lucrătorii slab calificați. Contractele temporare sunt adesea încheiate pe termen scurt și rareori deschid oportunități către obținerea unui contract pe durată nedeterminată. Recurgerea pe scară largă la astfel contracte, inclusiv în sectoare cu un caracter sezonier sau ciclic mai puțin pronunțat, poate frâna creșterea mai rapidă a productivității și este adesea asociată cu drepturi la prestații sociale mai mici și cu un risc mai mare de sărăcie. Deși numărul contractelor pe durată nedeterminată, exprimat ca procent din creșterea netă a ocupării forței de muncă, a crescut în ultimii doi ani, sunt necesare acțiuni suplimentare pentru a stimula tranziția de la contractele temporare la contractele pe perioadă nedeterminată. Sistemul de stimulente pentru angajare destinate angajatorilor rămâne fragmentat și nu vizează în mod efectiv promovarea contractelor de muncă pe durată nedeterminată. Spania a adoptat un plan de reducere a prevalenței contractelor de muncă pe durată determinată în sectorul public, dar punerea sa în aplicare se află într-un stadiu incipient și trebuie accelerată pentru a se atinge obiectivul de 8 % stabilit pentru 2019. În condițiile unei capacități și eficacități sporite a inspectoratelor muncii de a combate recurgerea excesivă la contracte temporare, a crescut numărul contractelor temporare care au fost transformate în contracte permanente, însă acest lucru nu pare să-i descurajeze pe angajatori să recurgă în continuare pe scară largă la contracte temporare. Masa rotundă tripartită convocată la începutul anului 2017 pentru a discuta cu privire la calitatea ocupării forței de muncă nu a dus încă la propuneri concrete în acest sens. Implicarea partenerilor sociali în conceperea politicilor a devenit mai sistematică în ultima vreme, însă pot fi aduse în continuare îmbunătățiri în acest sens.

               (12)Creșterea economică și crearea de locuri de muncă contribuie la reducerea procentului persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, care rămâne totuși în continuare peste media UE, precum și la reducerea inegalității veniturilor. Sărăcia persoanelor încadrate în muncă este îngrijorătoare în special pentru gospodăriile ai căror membri lucrează cu contracte temporare sau cu normă redusă. Rata sărăciei în rândul copiilor, deși în scădere, rămâne la un nivel foarte ridicat. Impactul transferurilor sociale, altele decât pensiile, asupra reducerii sărăciei este sub media UE și este în scădere. Există diferențe mari între regiuni în ceea ce privește condițiile de acces la sistemele de garantare a unui venit, o altă problemă fiind legată de fragmentarea diferitelor sisteme naționale care se adresează unor categorii diferite de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă și sunt gestionate de instituții diferite. Prin urmare, sunt persoane care au nevoie de ajutor, dar nu beneficiază de sprijin. Nu a fost adoptat încă niciun plan de acțiune în urma studiului recent care evaluează eficacitatea sistemelor naționale și regionale de garantare a unui venit. Lansarea unui nou sistem de carduri sociale ar trebui să asigure o mai mare transparență a sistemului de prestații sociale și să faciliteze participarea la măsuri de activare conexe, chiar dacă nu vor fi abordate în mod direct punctele slabe ale sistemelor existente. Prestațiile familiale sunt, la rândul său, puțin eficace, iar sfera lor de acoperire este inegală. Sistemul de pensii al Spaniei joacă un rol important în a menține calitatea vieții persoanelor vârstnice, care, prin urmare, sunt expuse unui risc semnificativ mai scăzut de sărăcie decât generațiile mai tinere. Analizate în raport cu nivelul salariilor, pensiile actuale sunt printre cele mai mari din UE. Conform previziunilor din rapoartele așteptate pentru 2018 privind îmbătrânirea populației și adecvarea pensiilor
                  11
               , reformele din anii 2011 și 2013 au contribuit la asigurarea sustenabilității și a adecvării relative a pensiilor pe termen lung. Cu toate acestea, creșterea pensiilor și amânarea introducerii factorului de sustenabilitate propus în cursul procesului de adoptare a proiectului de buget pentru 2018 pun sub semnul întrebării angajamentul autorităților față de reformele respective. În același timp, aceste măsuri nu abordează problema principală a adecvării în viitor a veniturilor pensionarilor, care este legată mai degrabă de rata ridicată a șomajului și de segmentarea pieței forței de muncă.

               (13)Abordarea problemelor care inhibă capacitatea de inovare a societăților spaniole ar putea îmbunătăți productivitatea acestora. Performanțele în materie de inovare și creșterea productivității sunt frânate de nivelurile constant scăzute ale investițiilor în cercetare și dezvoltare, care fac ca realizarea obiectivului național asumat în cadrul Strategiei Europa 2020, acela de a avea o rată de intensitate a cercetării și dezvoltării de 2 %, să fie extrem de improbabilă. Această tendință este confirmată de rata de executare mică și în continuă scădere a bugetului public alocat cercetării și dezvoltării. Deși guvernanța în cadrul politicii naționale de cercetare și inovare este în curs de a fi optimizată, parțial cu ajutorul noii Agenții de Stat pentru Cercetare, coordonarea între nivelul național și cel regional în materie de definire, punere în aplicare și evaluare a politicilor este în continuare inadecvată. Dezvoltarea unei culturi a evaluării, prin care să se analizeze în mod sistematic eficacitatea programelor și a politicilor de sprijin, ar permite învățarea politicilor și ar crea sinergii între toate nivelurile de guvernare.

               (14)Capacitatea limitată de inovare a întreprinderilor spaniole se explică și prin necorelarea competențelor, care afectează în mod negativ potențialul pe termen lung de creștere a productivității. Subcalificarea și supracalificarea la locul de muncă sunt un fenomen generalizat în Spania. În pofida faptului că s-a îmbunătățit în mod semnificativ în ultimul deceniu, rata părăsirii timpurii a școlii este cu mult peste media UE. Ca și rezultatele școlare, aceasta variază semnificativ de la o regiune la alta și poate afecta egalitatea de șanse. Programele special concepute pentru a aborda aceste disparități au avut până acum doar un impact limitat. Pactul social și politic național privind educația, menit să asigure o reformă aprofundată a sistemului educațional, este încă în faza de negociere. Între timp, dezvoltarea profesională a profesorilor trebuie sprijinită prin recurgerea într-o mai mică măsură la contracte de muncă temporare și prin alocarea unor resurse sporite pentru formarea profesorilor. În același timp, în special absolvenții de studii superioare au dificultăți în a-și găsi locuri de muncă stabile și adecvate pe piața forței de muncă. Intensificarea cooperării dintre instituțiile de învățământ și mediul de afaceri ar putea facilita accesul la piața forței de muncă al tinerilor absolvenți, oferind în același timp întreprinderilor competențele de care au nevoie pentru a-și îmbunătăți capacitatea de inovare. În acest context, propunerea privind o nouă strategie digitală națională recunoaște necesitatea îmbunătățirii competențelor digitale. Problemele sunt legate de numărul redus de specialiști din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, precum și de promovarea rolului sistemului de învățământ în dezvoltarea competențelor digitale. Îmbunătățirea competențelor digitale ale lucrătorilor ar permite, de asemenea, societăților spaniole să rămână competitive într-o economie din ce în ce mai digitalizată.

               (15)Disparitățile în materie de reglementări joacă și ele un rol în frânarea creșterii productivității întreprinderilor. În contextul actual, disparitățile în materie de reglementări și restricțiile care afectează mediul de afaceri contribuie la menținerea unor marje de profit ridicate, la reducerea mobilității geografice a întreprinderilor și a lucrătorilor, precum și la limitarea creșterii productivității. Legea privind unitatea pieței, care era menită să abordeze această problemă, a fost pusă doar parțial în aplicare. Trebuie să se asigure o mai bună monitorizare a punerii în aplicare a legii la nivel regional și local și să se consolideze rolul conferințelor intersectoriale. Legea a introdus principiul conform căruia respectarea anumitor cerințe într-o parte a teritoriului le va permite întreprinderilor să își desfășoare activitatea pe întregul teritoriu. Curtea Constituțională a emis câteva hotărâri în 2017 în care statuează că acest principiu este futil atâta vreme cât nu există standarde minime comune sau echivalente privind accesul la activitatea economică sau exercitarea acesteia. În lumina acestor decizii, stabilirea unor standarde comune sau echivalente convergente pe întregul teritoriu al Spaniei ar putea contribui la îndeplinirea obiectivelor legii. În plus, cooperarea dintre diferitele niveluri de guvernare ar trebui îmbunătățită în toate etapele punerii în aplicare, astfel încât să se contracareze cu mai mare eficacitate impactul negativ al fragmentării asupra întreprinderilor. Activitatea Comitetului pentru o mai bună legiferare, care a fost instituit pentru a asigura alinierea legislației la acquis-ul UE în domeniul serviciilor, ar trebui să fie intensificată și dusă la bun sfârșit. Restricțiile care afectează anumite profesii reglementate, cum ar fi inginerii civili și arhitecții, au fost evidențiate și în pachetul „Servicii”, adoptat în ianuarie 2017, și nu s-a luat nicio măsură specifică până în prezent pentru a remedia această situație
                  12
               .

               (16)Pe un plan mai general, îmbunătățirea calității instituțiilor ar putea stimula încrederea în economia spaniolă și ar amplifica beneficiile generate de măsurile adoptate în vederea creșterii productivității. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește transparența finanțării partidelor, declararea averilor și conflictele de interese. Mediul de afaceri a beneficiat, de asemenea, de progresele înregistrate în lupta împotriva corupției, deși există încă preocupări în acest domeniu. Percepția independenței sistemului judiciar în rândul cetățenilor și al întreprinderilor a cunoscut și ea o îmbunătățire. Se depun și ar trebui să se depună în continuare eforturi în vederea unei ameliorări sporite a eficacității sistemului de justiție. Deși s-au înregistrat unele progrese în acest domeniu vast, consolidarea încrederii în instituțiile de la toate nivelurile de guvernare reprezintă în continuare o provocare.

               (17)Consolidarea în continuare a infrastructurii de transporturi, energetice și de alimentare cu apă ar favoriza coeziunea teritorială, as asigura o mai bună integrare pe piața comună și ar susține creșterea productivității. Conexiunile transfrontaliere ale rețelelor de transporturi și de energie, precum și ale infrastructurii de alimentare cu apă se confruntă cu deficite de investiții. S-ar putea asigura o utilizare mai bună a infrastructurii de transport feroviare de călători și de marfă. Ecartamentele diferite care coexistă în Spania, Portugalia și Franța reprezintă un obstacol major în calea unei mai bune conectivități feroviare, deși au fost finalizate recent noi tronsoane care utilizează ecartamentul standard prevalent la nivel internațional. Există lacune și în ceea ce privește legăturile feroviare de transport de marfă între principalele porturi de pe coasta Atlanticului și a Mediteranei și zonele industriale din interiorul țării. Conectivitatea insuficientă împiedică, de asemenea, integrarea mai strânsă pe piețele UE ale electricității și gazelor naturale. Sunt necesare investiții suplimentare în infrastructură pentru a îmbunătăți gospodărirea apelor, de exemplu în ceea ce privește tratarea apelor uzate, reducerea scurgerilor în rețea și îmbunătățirea alimentării cu apă. Acest lucru ar aduce Spaniei beneficii economice, sociale și de mediu.

               (18)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Spaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (19)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  13
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               (20)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos adresate Spaniei,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure conformitatea cu Decizia Consiliului din 8 august 2016 de notificare în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, inclusiv prin măsuri de asigurare a respectării cadrelor fiscale și de achiziții publice la toate nivelurile de guvernare. După aceea, să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 0,6 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,65 % din PIB. Să utilizeze veniturile excepționale pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice în PIB.

               2.Să se asigure că serviciile de ocupare a forței de muncă și de asistență socială sunt în măsură să ofere un sprijin eficace persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, inclusiv printr-o mai bună cooperare cu angajatorii. Să încurajeze tranziția către contractele cu durată nedeterminată. Să îmbunătățească prestațiile familiale și să se asigure că sistemele de garantare a unui venit îi acoperă pe toți potențialii beneficiari, simplificând sistemul de scheme naționale și reducând disparitățile dintre regiuni în ceea ce privește condițiile de acces la acestea. Să reducă rata de părăsire timpurie a școlii și disparitățile între regiuni în ceea ce privește rezultatele școlare, în special printr-o mai bună sprijinire a studenților și a profesorilor.

               3.Să sporească nivelul investițiilor publice în cercetare și inovare și să efectueze în mod sistematic evaluări ale politicilor de sprijin în acest domeniu pentru a asigura eficacitatea acestora. Să intensifice cooperarea dintre instituțiile de învățământ și întreprinderi în vederea atenuării necorelărilor existente între competențe și nevoile pieței forței de muncă. Să impulsioneze punerea în aplicare a Legii privind unitatea pieței prin luarea de măsuri care să garanteze că, la toate nivelurile de guvernare, normele care reglementează accesul la activitățile economice și exercitarea acestora, în special în sectorul serviciilor, sunt conforme cu principiile enunțate în legea în cauză și prin îmbunătățirea cooperării dintre administrații.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        JO L 148, 10.6.2017, p.38-41.

                     (8)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (9)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Comisia Europeană (2018), Raportul pentru 2018 privind adecvarea pensiilor: adecvarea veniturilor persoanelor vârstnice din UE, situația actuală și cea viitoare, volumul I și volumul II, Raport comun elaborat de Comitetul pentru protecție socială (CPS) și de Comisia Europeană (DG EMPL), Oficiul de Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2018.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile cu Capul Verde pentru încheierea protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitățile Europene și Capul Verde
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  Comisia propune negocierea unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS) încheiat cu Republica Capului Verde, care să răspundă necesităților flotei Uniunii și să respecte atât dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, cât și concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Actualul acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Capul Verde a fost încheiat la 30 decembrie 2006
                     1
                  . Actualul protocol
                     2
                   pe patru ani la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului a intrat în aplicare la 23 decembrie 2014 și va expira la 22 decembrie 2018. El stabilește posibilitățile de pescuit acordate flotei Uniunii și contribuția financiară corespunzătoare plătită de Uniune și de armatori. Contribuția financiară publică anuală pe care UE o datorează Capului Verde se ridică la 550 000 EUR în primii 2 ani, din care suma de 275 000 EUR este destinată sprijinului sectorial, și 500 000 EUR în ultimii 2 ani, din care suma de 250 000 EUR este destinată sprijinului sectorial.

               APPS cu Capul Verde prevede posibilități de pescuit care vizează tonul și speciile mari migratoare pentru navele din trei state membre (Spania, Franța și Portugalia). Uniunea Europeană dispune deja de o rețea bine dezvoltată de APPS bilaterale în Africa de Vest, cum ar fi cele încheiate cu Marocul, Mauritania, São Tomé și Principe, Senegalul, Liberia și cu Côte d'Ivoire.

                  APPS contribuie la promovarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului la nivel internațional, garantând că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor UE se bazează pe aceleași principii și standarde ca cele aplicabile în temeiul legislației Uniunii. În plus, APPS-urile promovează cooperarea științifică dintre UE și partenerul său și promovează transparența și sustenabilitatea pentru a îmbunătăți gestionarea resurselor piscicole. Acestea încurajează, de asemenea, guvernanța, prin sprijinirea monitorizării, a controlului și a supravegherii activităților flotelor naționale și străine și oferă finanțare pentru a lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat și pentru a contribui la dezvoltarea durabilă a industriei locale de pescuit. APPS-urile consolidează poziția Uniunii Europene în cadrul organizațiilor internaționale și regionale de pescuit, în special în cadrul Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic, organismul instituit în temeiul dreptului internațional pentru conservarea și gestionarea speciilor mari migratoare din regiune.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Negocierea unui nou protocol la APPS cu Capul Verde este în concordanță cu acțiunea externă a UE în ceea ce privește țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), în special cu obiectivele Uniunii referitoare la respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului.

                  Deși încheiat la o scară strict locală, APPS va completa abordarea noului cadru de parteneriat privind migrația
                     3
                  , iar generarea de activitate economică în domeniul pescuitului va contribui la eliminarea cauzelor emigrației din Capul Verde.

               2.ELEMENTELE JURIDICE ALE RECOMANDĂRII

               •Temeiul juridic

                  Temeiul juridic al deciziei este articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), partea a cincea (Acțiunea externă a Uniunii) titlul V (Acordurile internaționale), care stabilește procedura pentru negocierea și încheierea de acorduri între UE și țări terțe.

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

                  Nu se aplică - competență exclusivă.

               •Proporționalitatea

                  Decizia este proporțională cu obiectivul.

               •Alegerea instrumentului

                  Instrumentul este prevăzut la articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE.

               3.REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

                  În 2017-2018, Comisia a efectuat o evaluare ex post a actualului protocol la APPS cu Capul Verde, precum și o evaluare ex ante a unei eventuale reînnoiri a protocolului. Concluziile evaluării sunt prezentate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei separat.

                  Evaluarea a concluzionat că sectoarele pescuitului de ton din UE au un puternic interes să pescuiască în apele Capului Verde și că reînnoirea protocolului ar contribui la consolidarea monitorizării, a controlului și a supravegherii și la îmbunătățirea guvernanței activităților de pescuit din regiune. Evaluarea a concluzionat că reînnoirea protocolului ar fi, de asemenea, benefică pentru Capul Verde având în vedere contribuția financiară însemnată plătită în temeiul protocolului.

               •Consultările cu părțile interesate

                  În cadrul evaluării, au fost consultate state membre, reprezentanți ai industriei, organizații internaționale ale societății civile, precum și administrația pescuitului și societatea civilă din Capul Verde. Au avut loc consultări și în cadrul Consiliului consultativ pentru flota de lungă distanță.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

                  Directivele de negociere propuse ca anexă la decizie recomandă autorizarea deschiderii negocierilor. Ele recomandă și includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

               Un nou protocol va impune plata către Capul Verde a unei contribuții financiare compatibile cu cadrul financiar multianual (CFM) pentru 2014-2020, în special în ceea ce privește alocările la linia bugetară aferentă acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil. Cuantumurile anuale pentru angajamente și plăți sunt stabilite în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv cele ale liniei de rezervă pentru protocoalele care nu au intrat în vigoare la începutul anului
                  4
               .

               5.ELEMENTE DIVERSE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

                  Se așteaptă ca negocierile să fie deschise în al doilea trimestru al anului 2018.

               •Explicații detaliate cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

                  Comisia recomandă următoarele:

                  - Consiliul ar trebui să autorizeze Comisia să deschidă și să poarte negocieri în vederea încheierii unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Capul Verde;

                  - Comisia ar trebui să fie desemnată drept negociatorul UE în această privință;

                  - Comisia ar trebui să poarte negocierile în consultare cu comitetul special, așa cum se prevede în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

                  - Consiliul ar trebui să aprobe directivele de negociere anexate la prezenta recomandare.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile cu Capul Verde pentru încheierea protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitățile Europene
                  și Capul Verde

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               Ar trebui deschise negocieri cu Capul Verde în vederea încheierii unui protocol de punere a în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitățile Europene și Capul Verde,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să deschidă negocieri cu Capul Verde în vederea încheierii unui protocol de punere a în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitățile Europene și Capul Verde.

               Articolul 2

               Negocierile se poartă în consultare cu Grupul de lucru al Consiliului pentru politica externă privind pescuitul și pe baza directivelor de negociere ale Consiliului prevăzute în anexa la prezenta decizie.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                        Președintele

                     (1)

                        JO L 414, 30.12.2006, p. 36.

                     (2)

                        JO L 369, 24.12.2014, p. 3.

                     (3)

                        COM(2016) 385 final, 7.6.2016.

                     (4)

                        Capitolul 40 (linia de rezervă 40 02 41) în conformitate cu acordul interinstituțional privind CFM (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de decizie a Consiliului
            de autorizare a deschiderii negocierilor în numele Uniunii Europene pentru reînnoirea protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Capul Verde
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               ANEXĂ

               Directivele de negociere pentru încheierea unui nou protocol între Uniunea Europeană și Capul Verde

               –Obiectivul negocierilor este reînnoirea protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Capul Verde în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012 cu privire la Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               –Pentru a promova pescuitul sustenabil și responsabil și pentru a asigura, totodată, beneficii reciproce pentru UE și Capul Verde prin intermediul unui nou protocol, obiectivele de negociere ale Comisiei trebuie să se bazeze pe următoarele aspecte:

               ·Asigurarea accesului la zona de pescuit a Capului Verde și a autorizațiilor necesare pentru navele flotei UE care pescuiesc în acea zonă, menținând astfel, printre altele, rețeaua de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil disponibilă pentru operatorii din UE;

               ·Luarea în considerare a celor mai bune avize științifice disponibile și a planurilor de gestionare relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), pentru a asigura sustenabilitatea activităților de pescuit și pentru a promova guvernanța oceanelor la nivel internațional. Activitățile de pescuit ar trebui orientate exclusiv către resursele disponibile, ținând cont de capacitatea de pescuit a flotei locale și acordând în același timp o atenție deosebită caracterului de mare migrator al unora dintre stocurile în cauză;

               ·Obținerea unei cote adecvate din resursele piscicole, care să corespundă intereselor flotelor UE, atunci când resursele respective prezintă interes și pentru alte flote străine, ținând seama de activitatea flotei UE în regiune, având în vedere cele mai actualizate și mai bune evaluări științifice disponibile;

               ·Stabilirea unui dialog în vederea consolidării politicii sectoriale, pentru a încuraja punerea în aplicare a unei politici responsabile în domeniul pescuitului, corespunzătoare obiectivelor de dezvoltare ale țării, în special în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului, combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, controlul, monitorizarea și supravegherea activităților de pescuit și furnizarea de avize științifice, precum și pentru a stimula crearea de locuri de muncă, contribuind, printre altele, la eliminarea cauzelor principale ale emigrării din Capul Verde;

               ·Includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice;

               ·Includerea unei clauze privind accesul preferențial al flotei UE la zona de pescuit a Capului Verde și privind aplicarea acelorași condiții tehnice tuturor flotelor străine;

               –Pentru a se evita întreruperea activităților de pescuit, noul protocol ar trebui să includă o clauză de aplicare provizorie.

               –Protocolul ar trebui să definească îndeosebi:

               ·posibilitățile de pescuit, pe categorii, care urmează să fie acordate navelor Uniunii Europene;

               ·compensația financiară și condițiile pentru plata acesteia și

               ·prioritățile și mecanismele pentru o punere în aplicare efectivă a sprijinului sectorial și pentru monitorizarea periodică a acestuia.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.11.2017
            COM(2017) 801 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2008/713/CE privind existența unui deficit excesiv în Regatul Unit

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de abrogare a Deciziei 2008/713/CE privind existența unui deficit excesiv în Regatul Unit

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)La 8 iulie 2008, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2008/713/CE a Consiliului, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Regatul Unit există un deficit excesiv
                  1
               . Consiliul a remarcat că, potrivit datelor PDE notificate de autoritățile Regatului Unit în martie 2008, se preconiza că, în 2008-2009, deficitul public al Regatului Unit va atinge 3,2 % din PIB, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. În plus, în urma publicării bugetului din martie 2008, se preconiza că o declarație politică din 13 martie 2008 privind reducerea impozitului pe venitul persoanelor fizice în 2008-2009 va spori si mai mult deficitul planificat în respectivul exercițiu financiar. Adăugând această măsură la previziunile Comisiei din primăvara anului 2008, s-a ajuns la un deficit de 3,5 % din PIB în 2008-2009. De asemenea, deficitul excesiv nu a fost considerat temporar, deoarece, în previziunile Comisiei, pe baza ipotezei menținerii acelorași politici, s-a estimat un deficit de 3,3 % din PIB în 2009-2010. Consiliul a mai remarcat și faptul că ponderea datoriei publice a rămas cu mult sub valoarea de referință de 60 %, deși se preconiza că va fi în creștere până în 2009-2010.

               (2)La aceeași dată, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Regatului Unit o recomandare în vederea încheierii situației de deficit excesiv până cel târziu în exercițiul financiar 2009-2010. Consiliul a stabilit, de asemenea, termenul-limită de 8 ianuarie 2009 pentru adoptarea unor măsuri eficace.

               (3)În conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din tratat, Consiliul a concluzionat, la 27 aprilie 2009, că Regatul Unit nu a luat măsuri eficace ca răspuns la recomandarea Consiliului din 8 iulie 2008
                  2
               .

               (4)Recunoscând că poziția bugetară a Regatului Unit în 2009-2010 a rezultat din punerea în aplicare a unor măsuri reprezentând aproximativ 1,5 % din PIB, care constituiau un răspuns adecvat în cadrul Planului european de redresare economică, precum și din jocul liber al stabilizatorilor automați, la 2 decembrie 2009, Consiliul a adresat Regatului Unit o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, recomandându-i să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2014-2015. În mod specific, pentru a reduce deficitul public sub 3 % din PIB într-o manieră credibilă și durabilă, Regatului Unit i s-a recomandată să asigure un efort bugetar anual mediu de 1¾ % din PIB între 2010-2011 și 2014-2015. În recomandarea sa din 2 decembrie 2009, Consiliul a stabilit termenul de 2 iunie 2010 pentru adoptarea unor măsuri eficace în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

               (5)La 6 iulie 2010, Comisia a concluzionat că, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2010, Regatul Unit a luat măsuri eficace în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat.

               (6)La 19 iunie 2015, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din tratat, Consiliul a decis că Regatul Unit nu a luat măsuri eficace ca răspuns la recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009
                  3
               . Consiliul a remarcat că Regatul Unit a înregistrat o importantă scădere a creșterii PIB-ului real ca urmare a crizei economice și financiare mondiale din 2008 și 2009, ceea ce i-a afectat și finanțele publice. Ulterior, Regatul Unit a implementat un plan de consolidare, iar deficitul public a scăzut, ca procent din PIB, în fiecare an între exercițiile financiare 2009-2010 și 2014-2015. Spre deosebire de acesta, ponderea datoriei publice a continuat să crească în această perioadă, creștere determinată în principal de deficitul global, dar și de intervențiile din sectorul financiar. Consiliul a concluzionat că, în pofida elaborării și a implementării unui program de consolidare fiscală, Regatul Unit nu a pus capăt situației sale de deficit excesiv până în 2014-2015. În plus, Regatul Unit nu și-a asumat efortul fiscal anual mediu de 1¾ % din PIB recomandat de Consiliu la 2 decembrie 2009.

               (7)La aceeași dată, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului și pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Regatului Unit o recomandare privind corectarea deficitului excesiv până în exercițiul financiar 2016-2017. În mod specific, Regatului Unit i s-a recomandat să atingă un deficit global de 4,1 % din PIB în 2015-2016 și de 2,7 % din PIB în 2016-2017, ceea ce, potrivit estimărilor, urma să corespundă realizării unei îmbunătățiri a soldului structural de 0,5 % din PIB în 2015-2016 și de 1,1 % din PIB în 2016-2017, pe baza previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2015.

               (8)La 16 noiembrie 2015, Comisia a concluzionat că Regatul Unit a luat măsuri eficace pentru corectarea deficitului excesiv până în exercițiul financiar 2016-2017, conform recomandării făcute de Consiliu la 19 iunie 2015.

               (9)În conformitate cu articolul 4 din Protocolul nr. 12 privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării protocolului respectiv, statele membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului
                  4
               .

               (10)Consiliul ia decizii de abrogare a deciziilor privind existența unui deficit excesiv pe baza datelor notificate. Mai mult, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui să fie abrogată numai dacă previziunile Comisiei indică faptul că, pe parcursul perioadei analizate în previziuni, deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat
                  5
               .

               (11)Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, pe baza programului de convergență 2017, a notificării efectuate de Regatul Unit în septembrie 2017 și a previziunilor Comisiei din toamna anului 2017, se impun următoarele concluzii:

               –Regatul Unit a atins în ultimii ani țintele de deficit public recomandate. După atingerea unui nivel record de 10 % din PIB în 2009-2010, deficitul public nominal a urmat o tendință constant descendentă, scăzând la 4 % din PIB în 2015-2016 și la 2,3 % în 2016-2017, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 19 iunie 2015. Consolidarea fiscală întreprinsă în cursul acestei perioade a fost bazată în mare parte pe cheltuieli, cheltuielile curente totale scăzând de la 42,9 % din PIB în 2019-2010 la 38 % din PIB în 2016-2017. O contribuție a avut, deși într-o mai mică măsură, și creșterea ponderii veniturilor publice de la 37,4 % din PIB în 2009-2010 la 38,6 % din PIB în 2016-2017.

               –Programul de convergență 2016-2017, care a fost prezentat de autoritățile din Regatul Unit la 27 aprilie 2017 și care acoperă perioada cuprinsă între 2016-2017 și 2021-2022, preconiza o creștere a deficitului public la 2,8 % din PIB în 2017-2018, urmată de o scădere la 1,9 % din PIB în 2018-2019. Aceste previziuni se bazau pe un deficit public preconizat de 2,7 % în 2016-2017, în conformitate cu datele PDE notificate de autoritățile din Regatul Unit în martie 2017.  De la prezentarea programului de convergență până în prezent, Office for National Statistics (ONS) (Oficiul național de statistică) și-a revizuit în sens descrescător estimarea privind deficitul public în 2016-2017, la 2,3 % din PIB. În timp ce autoritățile din regatul Unit nu au publicat ulterior previziuni actualizate cu privire la deficitul public, previziunile Comisiei din toamna anului 2017 preconizează deficite de 2,5 % în 2017-2018, 1,8 % în 2018-2019 și 1,3 % în 2019-2020, pe baza ipotezei menținerii politicilor actuale. Astfel, pe parcursul perioadei analizate în previziuni, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               –Potrivit previziunilor sale din toamna anului 2017, Comisia estimează că soldul structural, care reprezintă soldul administrației publice ajustat în funcție de ciclul economic și fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu 3,2 % din PIB între 2008-2009 și 2016-2017.

               –Ponderea datoriei publice brute a Regatului Unit a crescut semnificativ de când Consiliul a decis, la 8 iulie 2008, că în Regatul Unit exista un deficit excesiv. Ponderea datoriei publice a crescut de la 41 % din PIB în 2007-2008 la 86,8 % în 2016-2017, reflectând deficitele publice nominale mai ridicate, precum și intervențiile din sectorul financiar efectuate în această perioadă. Potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2017, se estimează că ponderea datoriei în PIB a atins nivelul maxim în 2016-2017 și va scădea treptat până la 82,9 % din PIB în 2019-2020.

               (12)În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv se abrogă atunci când, din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

               (13)În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Regatul Unit a fost corectat și, prin urmare, Decizia 2008/713/CE ar trebui abrogată.

               (14)Începând din 2017-2018, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Regatul Unit face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze progrese într-un ritm adecvat în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să respecte criteriul datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În urma unei evaluări globale, se concluzionează că deficitul excesiv din Regatul Unit a fost corectat.

               Articolul 2

               Decizia 2008/713/CE se abrogă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia 2008/713/CE a Consiliului din 24 iulie 2008 privind existența unui deficit excesiv în Regatul Unit (JO L 238, 5.9.2008, p. 5).

                     (2)

                        Decizia 2009/409/CE a Consiliului din 27 aprilie 2009 de stabilire, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din tratat, dacă Regatul Unit a luat măsuri eficiente în urma recomandării Consiliului din 8 iulie 2008 în temeiul articolului 104 alineatul (7) (JO L 132, 29.5.2009, p. 11).

                     (3)

                        Decizia (UE) 2015/1098 a Consiliului din 19 iunie 2015 de stabilire a faptului că Regatul Unit nu a luat nicio măsură eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 (JO L 180, 14.12.2013, p. 1).

                     (4)

                        Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

                     (5)

                        În conformitate cu documentul intitulat „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, din 3 septembrie 2012. A se vedea:
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.11.2017
            COM(2017) 802 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            cu scopul de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, în Romania
            {SWD(2017) 603 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               cu scopul de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, în Romania

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice,
                  1
                în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât:

               (1)La 16 iunie 2017, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), că, în România, a existat o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a emis o recomandare ca România să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  2
                nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB
                  3
               . României i s-a recomandat să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară ar fi urmat să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit ca termen data de 15 octombrie 2017 pentru ca România să prezinte un raport privind măsurile luate pentru a da curs recomandării respective.

               (2)La 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat României să se asigure că în 2017 se va conforma Recomandării Consiliului din 16 iunie 2017 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu
                  4
               . Pentru 2018, României i s-a recomandat să vizeze un efort bugetar substanțial în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, cu scopul de a continua ajustarea în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare stabilită de comun acord în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă s-a tradus prin cerința ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete să nu depășească 4,3 % în 2018. Aceasta ar corespunde unei ajustări structurale de 0,5 % din PIB.

               (3)La 26 și 27 septembrie 2017, Comisia a întreprins o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. Comisia și-a raportat constatările Consiliului la 24 octombrie 2017 și le-a făcut publice, după ce își transmisese în prealabil constatările provizorii autorităților române.

               (4)La 13 octombrie 2017, autoritățile române au prezentat raportul privind măsurile eficace luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017. Având în vedere informațiile furnizate de către autoritățile române în raportul privind măsurile luate și evaluarea globală bazată pe previziunile din toamna anului 2017, Consiliul a concluzionat la [XX] că România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017.

               (5)România urmărește o politică bugetară prociclică în prezența unei creșteri economice ridicate și a unei deviații PIB pozitive. Potrivit estimărilor, în 2017 soldul structural s-a abătut cu 2,3 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu. Prin urmare, având în vedere absența unor măsuri eficiente din partea României, este oportun ca acestui stat membru să i se adreseze o recomandare revizuită în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE referitoare la măsurile adecvate pe care trebuie să le ia.

               (6)Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2017 referitoare la deviația PIB, România se află într-o situație economică normală în 2017 și 2018. Ponderea datoriei publice a României în PIB este sub pragul de 60 %. Efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de ajustare convenită de comun acord în Pactul de stabilitate și de creștere, care ține cont de circumstanțele economice predominante și de eventualele probleme de sustenabilitate, este de 0,5 % din PIB.

               (7)Comisia se așteaptă ca deficitul structural al României să crească cu 1,1 % din PIB în 2017, deși recomandarea Consiliului a solicitat o scădere structurală de cel puțin 0,5 % din PIB. În plus, se preconizează că România se va menține în 2017 la valoarea de referință din tratat, și anume un deficit de 3 % din PIB și că va depăși această valoare cu o marjă semnificativă în 2018, potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2017.

               (8)Ajustarea de 0,5 % din PIB recomandată de Consiliu la 11 iulie 2017 ar trebui să fie completată de un efort suplimentar necesar pentru a aduce România înapoi pe o traiectorie de ajustare adecvată ca urmare a derapajelor din 2016 și 2017. Un efort suplimentar de 0,3% din PIB pare adecvat având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Acest efort suplimentar va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 0,8 % din PIB în 2018 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2018.

               (9)Previziunile Comisiei din toamna anului 2017 indică o nouă degradare a soldului structural, cu 1 % în 2018. Prin urmare, o îmbunătățire structurală de 0,8 % din PIB în 2018 se traduce prin necesitatea de a adopta măsuri cu un randament structural total de 1,8 % din PIB, față de scenariul de referință actual pentru 2018 din previziunile Comisiei din toamna anului 2017.

               (10)Previziunile Comisiei din toamna anului 2017 estimează un deficit public de 3,9 % din PIB în 2018, procent care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară de 0,8% din PIB față de rezultatul preconizat pentru 2017 ar garanta faptul că România respectă, cu o marjă, pragul de deficit public de 3 % din PIB în 2018.

               (11)Cerințele pentru 2018, formulate în prezenta recomandare, înlocuiesc elementele corespunzătoare stabilite în recomandarea bugetară cuprinsă în Recomandarea Consiliului adresată României la 11 iulie 2017.

               (12)România ar trebui să prezinte Consiliului un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare până la 15 aprilie 2018, posibil ca parte a Programului său de convergență depus în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (13)Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

               RECOMANDĂ:

               CA ROMÂNIA:

               (1)să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB în 2018, repunând astfel statul membru pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

               (2)să utilizeze orice venit excepțional în vederea reducerii deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii;

               (3)să prezinte Consiliului, până la 15 aprilie 2018, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări.

               Prezenta recomandare se adresează României.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Cheltuielile publice nete sunt alcătuite din totalul cheltuielilor publice excluzând cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (3)

                        Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 216, 6.7.2017, p. 1).

                     (4)

                        Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al României pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2017 (JO C 261, 9.8.2017, p. 98).