title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/135

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020
      (2020/C 282/21)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Polonia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Polonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Polonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților teritoriale în Polonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 29 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Polonia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

                  (12)

                  La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Poloniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 4,2 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Polonia.

                  (13)

                  În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 0,7 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,4 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 46,0 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 55,2 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (14)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Polonia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Potrivit Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 3,2 % din PIB și includ indemnizații pentru lucrătorii care desfășoară activități independente și pentru angajații cu contracte de muncă atipice, scutiri de plata contribuțiilor sociale acordate întreprinderilor (urmând ca acestea să fie plătite de stat) și subvenții pentru salarii în cazul anumitor întreprinderi. În plus, Polonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, cum ar fi garanții pentru împrumuturi oferite întreprinderilor. Impactul bugetar al măsurilor bugetare prevăzute în Programul de convergență diferă în principal din cauza modului în care sunt tratate împrumuturile acordate întreprinderilor. În concordanță cu declarațiile autorităților, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 se bazează pe ipoteza că o parte din împrumuturi echivalând cu aproximativ 2¾ puncte procentuale din PIB, vor fi convertite în subvenții și, prin urmare, vor fi înregistrate drept cheltuieli în 2020. În general, măsurile adoptate de Polonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (15)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Poloniei va fi de –9,5 % din PIB în 2020 și de –3,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

                  (16)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Polonia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (17)

                  Izbucnirea pandemiei de COVID-19 a creat o nouă situație socială și economică în Polonia. Pentru prima dată în aproape trei decenii, se prevede o recesiune pentru 2020. Potrivit datelor furnizate de guvern, impactul pandemiei asupra sănătății populației a fost relativ scăzut, inclusiv datorită adoptării timpurii a unor măsuri fără precedent, cum ar fi carantina strictă și distanțarea socială. Până în prezent, consecințele negative s-au resimțit cel mai mult în sectorul serviciilor (inclusiv în sectorul transporturilor, al comerțului cu amănuntul și al comerțului cu ridicata, precum și al activităților recreative), dar și în sectorul de producție, ca urmare a întreruperilor lanțurilor de aprovizionare. Pentru a compensa impactul economic al restricțiilor impuse, guvernul a lansat un set de măsuri reprezentând aproximativ 9 % din PIB-ul Poloniei (atât măsuri având drept rezultat sporirea deficitului, cât și măsuri privind lichiditățile), care includ finanțare din partea Uniunii. Acestea sunt, de asemenea, sprijinite de măsurile de furnizare de lichidități adoptate de Banca Națională a Poloniei. Sprijinul guvernului se concentrează pe stabilizarea pe termen scurt a economiei prin sprijinirea veniturilor angajaților, pe furnizarea de finanțare pentru întreprinderile care se confruntă cu scăderi ale veniturilor, pe consolidarea rezilienței și a reactivității sectorului sănătății și pe consolidarea sistemului financiar. Acest sprijin include, de asemenea, un program de investiții menit să susțină redresarea economică pe termen mediu. Există o cerere publică ridicată privind un răspuns în materie de politici, inclusiv prin scutiri de la plata contribuțiilor de asigurări sociale, beneficii pentru angajații din întreprinderile care își suspendă activitatea și acces la împrumuturi pentru microîntreprinderi. Se preconizează că pandemia de COVID-19 va contribui la scăderea PIB-ului cu 4,3 % în 2020, urmată de o redresare de 4,1 % în 2021.

                  (18)

                  Pandemia de COVID-19 a impus adoptarea unor măsuri fără precedent în sistemul de sănătate. S-au efectuat cheltuieli considerabile, de exemplu pentru achiziționarea de echipamente și materiale pentru sectorul sănătății, pentru sporirea capacității spitalelor și a laboratoarelor, precum și pentru consolidarea efectivelor de personal. Trebuie alocate resurse suplimentare inclusiv pentru a compensa faptul că alte servicii medicale și investiții au fost amânate sau redirecționate. Înainte de izbucnirea epidemiei de COVID-19, cheltuielile publice pentru sistemul de sănătate reprezentau 4,8 % din PIB, sub media Uniunii de 7 % din PIB în 2018. Împreună cu alocarea suboptimală a fondurilor, acest lucru împiedică funcționarea optimă a sistemului de sănătate și accesul la acesta. În 2018, procentul cetățenilor polonezi care au declarat nevoi nesatisfăcute în materie de consultații medicale a fost de 4,2 %, considerabil mai mult decât media de 2 % înregistrată la nivelul Uniunii. Numărul medicilor și al asistenților medicali în activitate în raport cu populația este în continuare printre cele mai scăzute din Uniune, iar forța de muncă din domeniul sănătății este repartizată inegal la nivelul țării. Sănătatea publică, e-sănătatea și asistența medicală primară, care sunt esențiale pentru îmbunătățirea prevenirii și a accesului și pentru a sprijini reziliența sistemului în fața provocărilor viitoare, rămân insuficient dezvoltate. Pandemia a avut impact asupra centrelor de îngrijire pe termen lung, multe dintre persoanele rezidente în aceste centre făcând parte din grupul cu grad ridicat de risc.

                  (19)

                  Pandemia de COVID-19 va avea un impact semnificativ asupra pieței forței de muncă, inversând tendința de scădere a ratei șomajului constatată în ultimii ani. Se estimează că rata șomajului va urca de la 3,3 % în 2019 la aproximativ 7,5 % în 2020 și își va reveni ușor la 5,3 % în 2021. Acest impact pe termen scurt riscă să devină mai structural pe termen mediu, în special pentru grupurile vulnerabile. Schemele temporare de șomaj tehnic ar putea fi un instrument eficace de menținere a locurilor de muncă, existând suficiente stimulente pentru adoptarea lor de către întreprinderi. În același timp, în ciuda evoluțiilor favorabile dinaintea crizei provocate de pandemia de COVID-19, participarea pe piața forței de muncă a anumitor grupuri, în special a femeilor, a persoanelor slab calificate, a persoanelor în vârstă și a celor cu handicap și a îngrijitorilor acestora, a rămas scăzută. Migrația din țările din afara Uniunii a contribuit la atenuarea penuriei de forță de muncă, însă asigurarea unui aflux continuu de lucrători migranți poate fi dificilă din cauza restricțiilor de control la frontieră. Îmbunătățirea formulelor flexibile de lucru, inclusiv a programelor de lucru la distanță și a programelor de lucru flexibile, în special în cazul persoanelor cu contracte de muncă pe perioadă nedeterminată, poate, în acest context, să contribuie la răspunsul la criză și, totodată, la sprijinirea grupurilor cu rate de activitate mai scăzute în a-și găsi un loc de muncă permanent. În acest fel s-ar îmbunătăți, de asemenea, reziliența pieței forței de muncă în contextul unor încetiniri ale creșterii economice în viitor.

                  (20)

                  Pentru a atenua efectele sociale ale pandemiei de COVID-19, pentru a susține coeziunea socială și a sprijini redresarea economică, sunt necesare plase de siguranță solide. În ultimii ani, Polonia a lansat un amplu program de transferuri sociale, inclusiv o alocație universală pentru copii și o indemnizație unică suplimentară care ar urma să fie plătită în fiecare an pensionarilor, reprezentând împreună aproape 2,5 % din PIB pe an. Aceste măsuri ar putea fi mai bune direcționate din perspectiva protecției sociale. În același timp, gradul de acoperire a prestațiilor sociale este scăzut în cazul persoanelor cu cele mai scăzute venituri. Cea mai mare creștere a sărăciei extreme, conform sondajului din 2019 privind bugetele gospodăriilor, a fost observată în rândul persoanelor sau al familiilor care trăiesc din alocații (altele decât pensiile și pensiile de invaliditate), ceea ce scoate în evidență deficiențele sistemului de securitate socială. În plus, nu toate tipurile de contracte de muncă oferă acces la protecție socială, de exemplu la prestații de șomaj, de maternitate, de boală și de invaliditate adecvate. Din cauza acestui lucru, unii lucrători afectați de măsurile de urgență devin mai vulnerabili și mai expuși riscului de a se confrunta cu sărăcia. În plus, nivelul prestațiilor de venit minim este sub media Uniunii.

                  (21)

                  Întreruperea bruscă a cursurilor la toate nivelurile de învățământ a pus sistemul de învățământ într-o situație dificilă din punctul de vedere al asigurării învățământului la distanță. Pentru a împiedica accentuarea inegalităților, este esențial să se garanteze faptul că toți cursanții, în special cei care provin din medii defavorizate, pot avea acces la învățământul la distanță. Cu toate acestea, în 2018, aproape 330 000 de elevi locuiau în gospodării care nu dispuneau de un calculator cu acces la internet. Un număr semnificativ de cadre didactice nu au competențele necesare pentru a ține cursuri digitale. În același timp, mulți părinți au dificultăți mari în a sprijini învățarea digitală și la domiciliu a copiilor lor. Continuarea măsurilor care vizează dotarea școlilor și a cadrelor didactice cu infrastructura digitală necesară și cu materiale didactice online ar remedia unele dintre aceste probleme și ar asigura calitatea. Criza provocată de pandemia de COVID-19 evidențiază provocarea structurală globală pe care o reprezintă dobândirea competențelor digitale, în condițiile în care aproape jumătate din populația adultă nu are competențe digitale de bază, iar participarea globală a adulților la programele de învățare este semnificativ mai redusă decât media Uniunii. Reformele recente ale învățământului profesional nu au stimulat un număr suficient de angajatori să participe la astfel de programe, iar posibilitățile de formare la locul de muncă continuă să fie insuficient valorificate. Penuria de cadre didactice care se profilează subliniază necesitatea sporirii atractivității profesiei de cadru didactic.

                  (22)

                  Pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ puternic asupra condițiilor de funcționare ale întreprinderilor, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și ale microîntreprinderilor. Oferirea de formule de muncă la distanță reprezintă o provocare și numai o zecime din întreprinderile poloneze sunt digitalizate suficient pentru a se putea adapta rapid la noile condiții. Unul dintre principalele obstacole în calea digitalizării IMM-urilor este nivelul scăzut de alfabetizare digitală în rândul celor care dețin, conduc sau lucrează în întreprinderi. Utilizarea tehnologiilor digitale în administrația publică este esențială pentru a asigura furnizarea de servicii publice, precum și pentru coordonarea măsurilor necesare pentru a monitoriza și a gestiona criza. În plus, existența unor servicii publice digitale eficiente are drept rezultat reducerea sarcinii administrative și de reglementare inutile, ceea ce poate fi crucial în faza de redresare.

                  (23)

                  Pentru a atenua impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19, guvernul polonez a oferit sprijin substanțial sub formă de lichidități prin garanții, împrumuturi și granturi acordate sub rezerva anumitor condiții pentru întreprinderile afectate, mai ales pentru IMM-uri și microîntreprinderi. Măsurile guvernamentale sunt sprijinite de Banca Națională a Poloniei, inclusiv prin programul de achiziționare de obligațiuni de trezorerie pe piața secundară și prin reduceri considerabile ale ratei dobânzilor. Punerea în aplicare eficace și rapidă a acestor măsuri și transmiterea eficace a acestora de către intermediari sunt esențiale pentru a ajuta sectorul de afaceri să își continue activitatea și pentru a facilita redresarea. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar și să se monitorizeze stabilitatea sistemului financiar. Posibilitatea de a amâna plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea fluxurilor de numerar ale întreprinderilor afectate.

                  (24)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Economia Poloniei generează emisii importante de dioxid de carbon, iar calitatea aerului este printre cele mai scăzute din Uniune, ceea ce reprezintă o preocupare majoră din punctul de vedere al mediului și al sănătății. Este, prin urmare, esențial să se planifice și să se adopte măsuri ambițioase care să asigure tranziția în timp util către o energie curată, în conformitate cu Pactul verde european și cu Planul național privind energia și clima. Cu toate că nivelul de instalare a fibrei optice în Polonia este peste media Uniunii și s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește utilizarea rețelelor în bandă largă de foarte mare viteză și a rețelelor mobile în bandă largă în anii anteriori, Polonia este încă departe de a-și îndeplini obiectivele asumate în materie de conectivitate. Redresarea ar putea fi susținută și mai mult prin investiții semnificative în infrastructura de transport durabilă, astfel încât să se asigure o mai bună conectivitate între zonele periferice și centrele de activitate economică. Polonia se va baza tot mai mult pe știință și inovare pentru a asigura creșterea economică durabilă pe termen lung și competitivitatea. Cheltuielile generale pentru cercetare și dezvoltare în raport cu PIB-ul rămân sub media Uniunii și, în ciuda progreselor vizibile înregistrate în cadrul multor componente ale mixului de politici din ecosistemul de inovare al țării, cooperarea dintre mediul științific și mediul de afaceri rămâne un obstacol esențial în calea consolidării inovării în Polonia. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Polonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Poloniei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (25)

                  Un mediu de afaceri stabil și previzibil și un climat investițional favorabil joacă un rol important în redresarea economică după pandemie. Independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt componente esențiale în acest sens. Securitatea juridică, inclusiv accesul la instanțe judecătorești independente, precum și încrederea în calitatea și previzibilitatea politicilor și a instituțiilor de reglementare sunt, de asemenea, factori esențiali pentru funcționarea pieței interne și pentru protejarea poziției Poloniei în cadrul lanțurilor de aprovizionare europene după pandemie. În plus față de preocupările de lungă durată în privința statului de drept în Polonia semnalate de Comisie, dintre care o parte au fost deja abordate în hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, evoluțiile recente suscită noi preocupări, în legătură cu funcționarea ordinii juridice a Poloniei și a Uniunii.

                  (26)

                  Un mediu de reglementare solid și stabil constituie baza pentru susținerea creșterii economice și a investițiilor private. Lipsa unor consultări adecvate, publice și cu partenerii sociali, are un impact negativ asupra stabilității și solidității mediului de afaceri, precum și asupra calității legislației. Consultările publice au devenit obligatorii pentru proiectele de legi propuse de Consiliul de Miniștri, însă acestea fie nu se realizează, fie nu sunt obligatorii pentru propunerile care recurg la căi alternative, cum ar fi înaintarea de către parlamentari. Această inconsecvență afectează și mai mult calitatea legislației rezultate. În plus, calitatea dialogului social s-a deteriorat, în special din cauza lipsei consultărilor sau a caracterului sumar al acestora în procesul de elaborare a politicilor. Rezervarea unui timp suficient pentru consultări, îmbunătățirea integrării opiniilor exprimate de părțile interesate cu privire la legislație și la documentele de politică și reducerea la minimum a numărului de legi care nu sunt supuse consultărilor ar consolida implicarea partenerilor sociali și ar contribui la îmbunătățirea calității legiferării. Consiliul pentru dialog social constituie un cadru instituțional pentru dialogul social tripartit. Cu toate acestea, dispozițiile legale adoptate în aprilie 2020 slăbesc autonomia partenerilor sociali în cadrul Consiliului pentru dialog social și riscă să deterioreze și mai mult eficacitatea dialogului social din țară.

                  (27)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (28)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Polonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (29)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Poloniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (30)

                  Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească reziliența, accesibilitatea și eficacitatea sistemului de sănătate, inclusiv prin furnizarea de resurse suficiente și prin accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate.

                  2.

                  Să atenueze impactul crizei asupra ocupării forței de muncă, în special prin consolidarea formulelor flexibile de lucru și a schemelor de șomaj tehnic. Să direcționeze mai bine prestațiile sociale și să asigure accesul la acestea al persoanelor care au nevoie. Să îmbunătățească competențele digitale. Să promoveze în continuare transformarea digitală a întreprinderilor și a administrației publice.

                  3.

                  Să continue eforturile de asigurare a accesului la finanțare și la lichidități pentru întreprinderi. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către infrastructura digitală, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către transportul durabil, contribuind la decarbonizarea treptată a economiei, inclusiv în regiunile miniere.

                  4.

                  Să consolideze climatul investițional, în special prin asigurarea independenței sistemului judiciar. Să asigure consultări publice eficiente și implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice(JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 123.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (8)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/142

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020
      (2020/C 282/22)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Portugalia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Portugalia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, stocurile mari de datorii externe nete, datoria privată și publică, precum și ponderea ridicată a creditelor neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei creșteri scăzute a productivității.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Portugalia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni portugheze, din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism, precum regiunea Algarve și regiunile ultraperiferice Madeira și Azore. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale din Portugalia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  La 16 mai 2020, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Portugalia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Portugaliei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu va depăși 0,7 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Portugalia.

                  (12)

                  În Programul de stabilitate pentru 2020, guvernul nu a inclus un scenariu macroeconomic și nici planuri privind soldul bugetului general și ponderea datoriei în PIB care să acopere măcar anul 2020. Cu toate acestea, în Programul de stabilitate pentru 2020 se estimează că fiecare perioadă de 30 de zile lucrătoare – adică aproximativ 1,5 luni complete – de limitare a mișcării persoanelor poate antrena, în medie, un impact negativ asupra PIB-ului anual de 6,5 puncte procentuale. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri asociate cu creșterea bruscă a datoriilor publice contingente provenind de la anumite societăți publice și cu măsurile legate de COVID-19 care vizează sectorul privat. Această creștere se adaugă la datoriile contingente contractate anterior.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Portugalia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Programul de stabilitate pentru 2020 cuprinde estimări ale impactului bugetar al acestor măsuri pe bază lunară sau anuală, fără a furniza o cifră agregată anuală preconizată pentru 2020. Măsurile includ, printre altele, un sprijin specific acordat punctual întreprinderilor pentru reluarea activității economice (508,0 milioane EUR sau 0,3 % din PIB), o schemă simplificată pentru întreruperea temporară a activității sau reducerea programului normal de lucru („disponibilizare”, 373,3 milioane EUR sau 0,2 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) și achiziționarea de echipamente individuale de protecție de către sistemul de sănătate (0,1 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) (8). Comisia estimează că aceste măsuri pot avea ca rezultat în 2020 un cost bugetar direct total echivalent cu aproximativ 2,5 % din PIB. În plus, Portugalia a anunțat măsuri care, deși nu au în mod normal un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă aproape 25,1 miliarde EUR sau 12,5 % din PIB. Măsurile respective includ amânări ale plății taxei pe valoarea adăugată, a impozitului pe venitul persoanelor fizice, a impozitului pe profitul societăților și a contribuțiilor sociale (7,9 miliarde EUR sau 3,9 % din PIB), precum și linii de credit garantate de stat și alte inițiative similare (4,0 miliarde EUR sau 2,0 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Portugalia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Portugaliei va fi de 6,5 % din PIB în 2020 și de 1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la un nivel maxim de 131,6 % în 2020, înainte de a scădea la 124,4 % în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport pentru Portugalia, elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (16)

                  Pandemia de COVID-19 a lovit Portugalia în prima parte a lunii martie 2020, punând o presiune considerabilă asupra sistemului de sănătate al acestei țări. Guvernul a pus în aplicare rapid o gamă largă de măsuri stricte, instituind, între 18 martie 2020 și 2 mai 2020, starea de urgență conform constituției, pentru a limita cât mai mult posibil răspândirea bolii și pierderea de vieți omenești. Portugalia a luat măsuri pentru a consolida capacitatea de răspuns a sistemului de sănătate și a aplatiza curba infectărilor, astfel încât să se evite suprasolicitarea spitalelor. Măsurile de limitare a răspândirii bolii luate la nivel național și la nivel mondial au restrâns drastic activitatea economică în majoritatea sectoarelor, afectând în mod deosebit turismul și activitățile conexe, și au proiectat incertitudini asupra perspectivelor sociale și economice din Portugalia, în special pentru microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din această țară. Conform previziunilor, economia se va contracta cu 6,8 % în 2020, urmând să crească apoi cu 5,8 % în 2021.

                  (17)

                  Pentru a atenua impactul imediat al pandemiei de COVID-19 asupra sănătății populației, se efectuează cheltuieli ridicate pentru sistemul de sănătate, într-o varietate de domenii. Sunt necesare investiții pentru a îmbunătăți reziliența sistemului de sănătate, a asigura echipamentele, produsele și infrastructurile necesare pentru a consolida capacitățile de răspuns la criză, inclusiv în ceea ce privește terapia intensivă, testarea, cercetarea medicală tehnologică și aplicată și asigurarea accesului universal, inclusiv în afara zonelor urbane și în regiunile ultraperiferice Madeira și Azore. În momentul izbucnirii pandemiei de COVID-19, era în curs de aplicare treptată un plan vizând introducerea unui nou model de guvernanță pentru spitalele publice, care presupunea și creșterea substanțială a bugetelor anuale. Aplicarea cu perseverență a planului în circumstanțele actuale ar putea contribui la consolidarea rezilienței sistemului de sănătate. COVID-19 a demonstrat fragilitatea structurilor de îngrijire pe termen lung din Portugalia, acestea înregistrând rate de infectare mai ridicate. În pofida îmbunătățirilor înregistrate în ultimul deceniu în ceea ce privește acoperirea teritorială a serviciilor de îngrijire pe termen lung, ratele globale de acces sunt scăzute în toate regiunile țării. În același timp, înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, se preconiza deja o creștere semnificativă pe termen lung a cheltuielilor în materie de asistență medicală, ca procent din PIB. Sunt necesare eforturi continue de îmbunătățire a eficienței și a capacității sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung pentru a face față crizei actuale, precum și pentru a răspunde provocărilor legate de îmbătrânirea populației.

                  (18)

                  După evoluțiile pozitive susținute de pe piața muncii înregistrate începând cu 2014, Portugalia se va confrunta acum, ca urmare a pandemiei, cu provocări extraordinare în materie de ocupare a forței de muncă. Conform previziunilor Comisiei, se preconizează că rata șomajului va crește la 9,7 % din populația activă în 2020, urmând să coboare apoi la 7,4 % în 2021, în creștere față de nivelul de 6,5 % înregistrat în 2019. Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă și a reduce riscul pierderii locurilor de muncă, Portugalia a simplificat și a adaptat utilizarea schemei sale deja existente pentru întreruperea temporară a activității sau reducerea programului normal de lucru. Prin utilizarea bine orientată a programelor Uniunii și a programelor naționale, s-ar putea menține locurile de muncă și activitatea economică, în principal în ceea ce privește IMM-urile. În faza de redresare, politicile active în domeniul pieței forței de muncă, personalizate și bine orientate, în special perfecționarea și recalificarea profesională, vor juca un rol decisiv în menținerea pregătirii forței de muncă pentru a ocupa un loc de muncă. Cooperarea dintre angajatori, instituțiile de învățământ și de formare și serviciile publice de ocupare a forței de muncă va fi esențială pentru a genera o creștere masivă a recrutărilor.

                  (19)

                  Pandemia de COVID-19 necesită măsuri de atenuare a impactului social și de protejare a persoanelor aflate în situații vulnerabile, astfel încât inegalitățile să nu fie exacerbate. Printre aceste măsuri se numără sistemele de indemnizații de șomaj și de sprijin pentru venit în beneficiul lucrătorilor celor mai afectați, inclusiv al lucrătorilor independenți și al lucrătorilor care prestează muncă atipică, accesul la servicii și măsuri de promovare a reintegrării pe piața muncii. Punerea în aplicare a unui plan de urgență social național în cooperare cu partenerii sociali și societatea civilă ar putea contribui la un răspuns imediat și coordonat în scopul atenuării consecințelor sociale ale crizei. Modificările aduse politicilor pentru a contracara scăderea din ultimii ani a eficacității transferurilor sociale, de exemplu majorările venitului minim, suplimentul de solidaritate pentru persoanele în vârstă, pensiile și prestațiile familiale, au avut un efect pozitiv asupra distribuției veniturilor. Cu toate acestea, transferurile sociale (cu excepția pensiilor) au diminuat proporția populației expuse riscului de sărăcie cu numai 23,8 % în Portugalia în 2018, cu mult sub media Uniunii, de 34 %. În plus, sistemul de venit minim este printre cele mai puțin adecvate din Uniune, oferind venituri de doar 40 % din valoarea pragului național de sărăcie.

                  (20)

                  Pandemia de COVID-19 impune cerințe semnificative cu privire la utilizarea tehnologiilor digitale pentru a asigura accesul continuu la educație, la formare și la activitatea economică, pe fondul adoptării în mod necesar a măsurilor de distanțare socială. Școlile și centrele de formare portugheze s-au închis, iar procesul de învățare tradițional, cu prezență în clasă, a fost întrerupt și înlocuit cu o ofertă de învățământ la distanță. Aproximativ 6 % dintre gospodării nu au acces nici în prezent la internet, fapt care afectează, conform estimărilor, 50 000 de elevi și studenți, iar accesul la internet și acoperirea rețelelor de telecomunicații variază foarte mult între zonele urbane și cele rurale. Elevii și studenții din familiile avantajate din punct de vedere socioeconomic sunt mai în măsură să depășească provocările pe care le prezintă învățământul la distanță. În plus, Portugalia are un deficit important de competențe digitale. În 2019, 48 % din populație nu avea competențe digitale de bază, aproximativ 26 % din populație neavând niciun fel de competențe digitale, iar proporția celor care nu utilizaseră niciodată internetul era de două ori mai mare decât media Uniunii. Circumstanțele actuale impun utilizarea intensivă de cursuri de formare online și eforturi pentru a ajuta persoanele afectate de excluziunea digitală să depășească obstacolele care le împiedică accesul la învățământul la distanță. Adoptarea tehnologiilor digitale de către întreprinderi pentru a oferi regimuri de muncă alternative și servicii digitale ar putea permite continuitatea activității economice a întreprinderilor ale căror servicii pot fi furnizate online, atenuându-se astfel impactul restricțiilor în anumite sectoare. Acest lucru este deosebit de relevant în Portugalia, a cărei economie este caracterizată în mare parte printr-o concentrare a microîntreprinderilor în sectoarele tradiționale. Unul dintre principalii factori care împiedică digitalizarea IMM-urilor este deficitul de cunoștințe digitale, care este determinat de nivelurile globale scăzute de alfabetizare digitală în rândul managerilor și al angajaților.

                  (21)

                  Pentru a preveni falimentul în cazurile în care acest lucru este posibil și a le permite întreprinderilor să supraviețuiască șocului și să rămână competitive, Portugalia a adoptat un set de măsuri menite să sprijine întreprinderile, în principal IMM-urile, viabile afectate de instituirea măsurilor de distanțare socială, care au antrenat restricționări ale operațiunilor și o scădere a cererii pe plan național și mondial. Aceste măsuri se concentrează pe furnizarea de sprijin sub formă de lichidități, inclusiv prin intermediul garanțiilor finanțate de stat și de instituțiile financiare publice, al subvențiilor directe, al amânării plății obligațiilor fiscale, al reducerii și amânării plății contribuțiilor sociale, precum și al amânării plății chiriilor și al unui moratoriu public privind împrumuturile bancare acordate gospodăriilor și întreprinderilor. Măsurile se axează în special pe sectoarele cele mai afectate, printre care turismul, sectorul ospitalității și activitățile economice conexe, precum și pe întreprinderile producătoare și exportatoare. Este important ca aceste măsuri să fie puse în aplicare la timp și în mod eficient de către instituțiile publice și intermediarii privați. În acest context, guvernul portughez a raționalizat procesul de accesare a liniilor de credit, mai precis documentația pe care trebuie să o prezinte întreprinderile. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar, precum și de condițiile de finanțare a economiei. Alte măsuri de politică vizează sprijinirea antreprenoriatului și a lucrătorilor independenți.

                  (22)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile de stimulare a creșterii economice care vizează să sprijine cercetarea și inovarea, digitalizarea, conectivitatea și tranziția verde vor contribui la redresarea economiei portugheze și o vor reorienta către o creștere durabilă pe termen lung. Investițiile în infrastructura de transport ar putea oferi soluții la situarea periferică a Portugaliei, în special prin realizarea conexiunilor feroviare cu Spania care încă lipsesc și prin autorizarea exploatării potențialului subutilizat al porturilor portugheze. Conform Planului național al Portugaliei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării tranziției climatice și energetice. Există încă un potențial semnificativ de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor și de reducere a consumului de energie al întreprinderilor. O mai bună conectivitate energetică în cadrul Peninsulei Iberice ar putea permite o concurență mai intensă și ar facilita utilizarea energiei din surse regenerabile. De asemenea, prin investiții s-ar putea sprijini anticiparea efectelor negative ale schimbărilor climatice, cum ar fi inundațiile și incendiile forestiere, precum și îmbunătățirea gestionării apei și a deșeurilor și dezvoltarea potențialului economiei circulare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Portugalia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Portugalia ar putea astfel să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (23)

                  Sistemul de justiție portughez a devenit mai eficient în ultimii ani, datorită unei serii de măsuri care continuă să fie puse în aplicare. Cu toate acestea, pandemia și recesiunea cauzată de aceasta pot conduce la o creștere a numărului de litigii, care ar putea exacerba blocajele rămase, în special procedurile îndelungate și numărul mare de cauze acumulate pe rolul instanțelor administrative și fiscale. O mai mare eficiență și reziliență a sistemului judiciar ar putea îmbunătăți mediul de afaceri, fapt care ar fi deosebit de benefic pentru IMM-urile și investitorii naționali.

                  (24)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (25)

                  În ultimii ani s-au înregistrat o serie de îmbunătățiri agregate ale sistemului bancar portughez. Indicatorii de rentabilitate s-au îmbunătățit datorită eforturilor de creștere a eficienței sectorului și de reducere a provizioanelor și a deprecierilor. Pe baza rentabilității mai mari, sistemul bancar și-a urmat tendința de îmbunătățire a ratelor de adecvare a capitalului. Cu toate acestea, nivelurile fondurilor proprii se situează încă sub media Uniunii. Rata creditelor neperformante și-a continuat tendința multianuală descendentă, dar rămâne de două ori mai mare decât media Uniunii. Capacitatea de generare de venituri continuă să reprezinte o provocare pe fondul ratelor scăzute ale dobânzii, într-o economie cu un nivel de îndatorare încă ridicat. Criza provocată de COVID-19, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzii și, de asemenea, o anumită expunere față de țările care depind de petrol vor genera provocări la adresa sectorului bancar și se vor reflecta în calitatea creditului împrumuturilor acordate.

                  (26)

                  Procedurile de insolvență îndelungate au fost identificate ca fiind unul dintre principalii factori care împiedică băncile să trateze cu promptitudine problema stocului existent de credite neperformante. Acestea au, de asemenea, o influență substanțială asupra stabilirii prețurilor acestor active pe piața secundară, întrucât rezultatele, măsurate pe baza plăților efectuate către creditori, sunt insuficiente. Defalcarea creditelor neperformante arată în continuare o pondere constant ridicată a creditelor acordate firmelor (aproximativ două treimi), care se pretează cel mai puțin unei abordări rapide și standardizate. În ultimii ani, atât procedurile de insolvență, cât și procedurile de executare în materie civilă au făcut obiectul mai multor modificări. Anumite ajustări suplimentare, având ca obiect în special întârzierile nejustificate, ar sprijini atât creditorii, cât și debitorii, aceștia din urmă beneficiind astfel de un nou început.

                  (27)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Portugalia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (28)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Portugalia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (29)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Portugaliei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (30)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (31)

                  În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate și să asigure un acces egal la asistență medicală și îngrijire pe termen lung de calitate.

                  2.

                  Să sprijine ocuparea forței de muncă și să acorde prioritate măsurilor de menținere a locurilor de muncă. Să garanteze o protecție socială și un sprijin pentru venit suficiente și eficace. Să sprijine utilizarea tehnologiilor digitale pentru a asigura un acces egal la educație și formare de calitate și pentru a stimula competitivitatea întreprinderilor.

                  3.

                  Să pună în aplicare măsurile temporare care vizează asigurarea accesului la lichidități al întreprinderilor, mai ales al IMM-urilor. Să asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, către infrastructura feroviară și către inovare.

                  4.

                  Să sporească eficiența instanțelor administrative și fiscale.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 129.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (8)  Impactul bugetar este exprimat ca procentaj din PIB-ul pe anul 2020, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020 (200,4 miliarde EUR).

         (9)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.