               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 521 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  7
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Portugalia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind zona euro care este reflectată în recomandările 1-4 de mai jos.

               (3)Raportul de țară privind Portugalia pentru 2017
                  8
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul de țară a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 22 februarie 2017
                  9
               . În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În particular, nivelurile ridicate ale datoriei externe nete, ale datoriei private și publice și procentul mare de credite neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei rate a șomajului înalte, chiar dacă aflate în scădere, și al unei creșteri lente a productivității. Potențialul de creștere este mai mic decât nivelul înregistrat înainte de criză, acesta fiind afectat de blocaje și rigidități persistente la nivelul piețelor produselor și forței de muncă, precum și de dezechilibre externe. Balanța contului curent s-a ameliorat într-o anumită măsură, deși este nevoie de eforturi suplimentare pentru o ajustare mai semnificativă a datoriei externe nete. În urma ajustării semnificative din ultimii ani, costurile unitare ale muncii au început să crească, din cauza creșterii lente a productivității și din cauza majorării salariilor. Datoria privată este în scădere, iar datoria publică s-a stabilizat, în condițiile în care continuă nevoia de reducere a gradului de îndatorare. Portofoliul de împrumuturi neperformante rămâne mare. Combinate cu profitabilitatea mică și volumul relativ mic al amortizoarelor de capital, aceste împrumuturi reprezintă un risc pentru bilanțurile băncilor. Condițiile de pe piața muncii s-au ameliorat, dar șomajul în rândul tinerilor și cel de lungă durată, precum și proporția angajaților temporari sunt în continuare ridicate.

               (4)La 28 aprilie 2017, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, precum și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Portugaliei include angajamente atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu. În particular, acesta include măsuri de ameliorare a gestionării finanțelor publice și a mediului de afaceri, precum și de abordare a problemei îndatorării companiilor. Programul se angajează să efectueze reforme ambițioase pentru a moderniza administrația publică, a face să crească protecția socială, a ameliora nivelul competențelor forței de muncă și a îmbunătăți guvernanța în întreprinderile de stat. Programul vizează, de asemenea, dificultățile identificate în raportul de țară pentru 2017 și în recomandarea pentru zona euro, inclusiv nevoia de relansare a investițiilor și de asigurare a sustenabilității finanțelor publice. Dacă vor fi puse în aplicare integral în termenele indicate, aceste măsuri ar contribui la reducerea dezechilibrelor macroeconomice ale Portugaliei și la punerea în practică a recomandărilor specifice țării. Pe baza evaluării angajamentelor de politică pe care și le-a asumat Portugalia, Comisia își confirmă evaluarea anterioară potrivit căreia în această etapă nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Punerea în aplicare a agendei de reforme de politică va fi urmărită îndeaproape prin măsuri de monitorizare specifice.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele lor finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  10
               , Comisia poate solicita unui stat membru, atunci când acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării, să își revizuiască și să își modifice programele relevante finanțate din fondurile ESI. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  11
               .

               (6)În urma abrogării procedurii aplicabile deficitului excesiv, Portugalia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii tranzitorii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2017, Portugalia și-a propus să atingă deficite globale de 1,5 % din PIB și 1 % din PIB în 2017 și, respectiv, 2018, nivelul urmând să se amelioreze și să atingă un excedent de 0,4 % din PIB în 2020. Planurile respective nu includ potențialul efect de creștere a deficitului pe care îl au măsurile de sprijin pentru bănci
                  12
               . Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu – un excedent structural de 0,25 % din PIB – va fi atins până în 2021. În programul de stabilitate se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 127,9 % în 2017 și 124,2 % în 2018, aceasta urmând să se situeze la valoarea de 117,6 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil pentru 2017, dar favorabil în anii următori. În același timp însă, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate.

               (7)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Portugaliei să efectueze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există în 2017 riscul unei abateri semnificative de la acest obiectiv.

               (8)În 2018, având în vedere situația sa bugetară și în special nivelul datoriei, se așteaptă ca Portugalia să continue ajustarea în direcția atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, constând într-un excedent structural de 0,25 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare stabilită de comun acord în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, această ajustare se traduce în cerința ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  13
                să nu depășească 0,1 %. Acest lucru ar corespunde unei ajustări structurale de cel puțin 0,6 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere semnificativă de la acest obiectiv. În absența unor evoluții contrare, se preconizează că Portugalia nu va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017 și în 2018. În ansamblu, Consiliul este de părere că vor fi necesare măsuri suplimentare începând cu 2017 pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, după cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare ar trebui să analizeze echilibrul bugetar al statelor membre ținând cont de condițiile ciclice. După cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește recomandările specifice fiecărei țări, evaluarea proiectului de plan bugetar pentru 2018 și evaluarea ulterioară a rezultatelor bugetare din 2018 vor trebui să țină cont de obiectivul ajungerii la o orientare fiscală care să contribuie atât la consolidarea redresării, aflată în curs de desfășurare, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice din Portugalia. În acest context, Comisia intenționează să recurgă la marja de apreciere aplicabilă având în vedere situația ciclică din Portugalia.

               (9)O consolidare bugetară solidă se bazează pe punerea în aplicare la timp și în mod strict a noului cadru legislativ privind bugetul, pe revizuirea și raționalizarea cheltuielilor publice și pe ameliorarea în continuare a colectării veniturilor. Portugalia a inițiat un exercițiu de revizuire a cheltuielilor, bazat în principal pe măsuri de eficientizare care vizează ministerele sănătății și educației, întreprinderile de stat și gestionarea (centralizată) a achizițiilor publice și a bunurilor imobile. Cu toate acestea, revizuirea cheltuielilor nu a fost realizată printr-o abordare cuprinzătoare, întrucât vizează numai administrația centrală și se axează pe economiile realizate prin sporirea eficienței ca urmare a optimizării serviciilor. În sectorul sănătății, guvernul a adoptat măsuri pentru a promova prevenirea bolilor și politicile de sănătate publică. În plus, au fost întreprinse o serie de măsuri pentru a face ca sectorul asistenței medicale să fie mai eficient și mai sustenabil, de exemplu prin centralizarea achizițiilor publice sau printr-o utilizare pe scară mai largă a medicamentelor generice. În același timp, în paralel cu continuarea reformei spitalelor, rămân importante planificarea și execuția bugetară în spitale. Plățile întârziate (arieratele) continuă să crească, ceea ce denotă deficiențe în ceea ce privește mecanismele de control contabil și practicile de conducere. Stabilirea unor bugete exacte și echilibrate, ameliorarea controalelor și aplicarea efectivă a legii privind controlul angajamentelor ar putea contribui la reducerea arieratelor și la ameliorarea eficienței și a calității în acest sector. Nivelul ridicat și aflat în creștere al costurilor legate de îmbătrânirea populației reprezintă în continuare un risc la adresa sustenabilității finanțelor publice. Pe termen mediu, se așteaptă o creștere a riscurilor bugetare, în mare parte din cauza costurilor finanțării pensiilor. Riscurile bugetare pe termen lung ale țării sunt considerate scăzute, în principal grație reformei pensiilor, aceasta în condițiile menținerii politicilor actuale și cu condiția ca sistemul de pensii să își reducă în continuare dependența de transferurile bugetare. Restructurarea întreprinderilor de stat pentru a asigura sustenabilitatea bugetară a acestora nu a fost încă pe deplin realizată. Întreprinderile de stat supravegheate de unitatea de monitorizare a ministerului de finanțe (UTAM) aveau în al doilea trimestru din 2016 o îndatorare totală de 32 de miliarde EUR. Un cadru conținând ținte care să garanteze viabilitatea financiară a întreprinderilor de stat ar putea contribui la reducerea dependenței acestora de transferurile de la bugetul de stat și la abordarea problemei volumului mare al datoriilor.

               (10)Piața muncii din Portugalia a continuat să se redreseze în 2016, înregistrându-se o îmbunătățire constantă a indicatorilor privind această piață și în special o scădere a ratei șomajului. O proporție semnificativă din locurile de muncă nou-create corespund unor contracte pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, volumul contractelor temporare rămâne stabil, la un nivel ridicat. Segmentarea mare a pieței muncii are un efect negativ asupra perspectivelor de carieră și asupra veniturilor lucrătorilor, în special în rândul tinerilor. În ianuarie 2017, Portugalia și-a restructurat programul de sprijinire a ocupării forței de muncă pentru a promova angajarea cu contracte pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, impactul scontat asupra reducerii segmentării pare să fie limitat, deoarece se preconizează că programul va viza un număr relativ mic de persoane. Deși reformele recente ale pieței muncii au ameliorat stimulentele pentru crearea de locuri de muncă, anumite aspecte ale cadrului legislativ pot descuraja în continuare firmele de la angajarea de lucrători cu contracte pe durată nedeterminată. În particular, angajatorii se confruntă cu costuri ridicate și incerte în cazul concedierii individuale a unor lucrători cu contracte permanente. Această situație este provocată în parte de posibilitatea ca un lucrător să fie reangajat dacă se consideră că a fost concediat în mod incorect și de existența unor ineficiențe la nivelul procedurilor judiciare.

               (11)În condițiile scăderii șomajului începând din 2014, numărul absolut al șomerilor de lungă durată este la rândul său în scădere. Cu toate acestea, peste jumătate din șomeri sunt fără loc de muncă de cel puțin un an, iar această proporție nu scade o dată cu redresarea economiei. Nivelurile ridicate ale șomajului de lungă durată și în rândul tinerilor fac să crească riscul ca persoanele fără un loc de muncă să se îndepărteze de piața muncii, pierzându-și treptat competențele și capacitatea de inserție profesională și având astfel un efect negativ asupra potențialului de creștere. Șomajul în rândul tinerilor, deși încă semnificativ, este în scădere grație unei serii de măsuri adoptate în anii anteriori, inclusiv prin măsuri de sensibilizare întreprinse în contextul Garanției pentru tineret. Acest lucru poate explica parțial de ce proporția tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) este mai mică decât media din UE. Portugalia ia, de asemenea, măsuri pentru a simplifica politicile active din domeniul pieței de muncă și pentru a rezolva problema șomajului în rândul tinerilor. Prin acestea se numără introducerea în aprilie 2017 a unor stimulente pentru ocuparea forței de muncă (prin reduceri acordate în cadrul securității sociale), vizând angajarea tinerilor și a șomerilor de lungă durată cu contracte pe durată nedeterminată. Cu toate acestea, pentru a asigura intrarea în activitate cu eficacitate a șomerilor de lungă durată, este esențial ca serviciile publice de ocupare a forței de muncă să coopereze în mod eficace cu serviciile sociale pentru a identifica și a rezolva mai bine nevoile acestui grup. Un pas important în această direcție ar fi crearea ghișeului unic pentru ocuparea forței de muncă, deja anunțat.

               (12)În conformitate cu calendarul anunțat, guvernul a majorat salariul minim în 2017, pentru al treilea an consecutiv. Se așteaptă ca cea mai recentă majorare, care a depășit creșterile preconizate în materie de inflație și productivitate medie, să accentueze tot mai mult caracterul obligatoriu al salariului minim, întrucât proporția angajaților vizați se ridica deja la o cincime din total în 2016. Creșterile salariului minim contribuie la reducerea nivelului ridicat de sărăcie al persoanelor încadrate în muncă și poate avea un impact pozitiv asupra cererii agregate. Cu toate acestea, creșterile respective pot genera riscuri în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, în special pentru persoanele mai puțin calificate. Aceste riscuri nu s-au materializat în actualul context de redresare economică, dar rămân o problemă potențială. Guvernul monitorizează impactul evoluției salariului minim prin rapoarte trimestriale, care sunt publicate și discutate cu partenerii sociali.

               (13)Portugalia și-a ameliorat semnificativ performanțele în materie de educație școlară, după cum reiese din cele mai recente rezultate PISA. Cu toate acestea, țara se numără în continuare printre statele membre ale OECD cu cele mai ridicate niveluri de repetare a clasei, ceea ce s-a dovedit că face să crească riscul părăsirii timpurii a școlii și afectează în mod semnificativ costurile cu educația. Nivelul global al competențelor forței de muncă rămâne printre cele mai scăzute din Europa și reprezintă un obstacol pentru potențialul de inovare și competitivitatea țării. În plus, competențele digitale rămân un obstacol în calea modernizării competențelor forței de muncă. Aproximativ 22 % din forța de muncă portugheză nu dispune de competențe digitale (în principal pentru că nu folosesc internetul în mod regulat). Cifra este de aproximativ două ori mai mare decât media UE. Guvernul a luat măsuri pentru a promova educația adulților, și anume prin instituirea centrelor și a „pașapoartelor” „Qualifica”. Pentru a asigura eficacitatea acestora, va fi esențial să se ofere oportunități atrăgătoare de modernizare a competențelor lucrătorilor și de reconversie profesională, în acord cu nevoile pieței forței de muncă. Guvernul a luat, de asemenea, o serie de măsuri pentru a sprijini cooperarea dintre instituțiile de învățământ superior și sectorul de afaceri, în special în ceea ce privește activitățile de cercetare și rezultatele acestora. Cu toate acestea, structurile universitare ar trebui să fie adaptate pentru a se favoriza această cooperare.

               (14)Volumul mare al împrumuturilor neperformante acordate întreprinderilor, profitabilitatea scăzută, expunerea la riscurile datoriei suverane și amortizoarele de capital slabe exercită o presiune asupra sectorului bancar. Deteriorarea calității activelor, în special în sectorul întreprinderilor, afectează profitabilitatea sectorului bancar. Împreună cu amortizoarele de capital scăzute, acesta este unul dintre factorii care împiedică alocarea productivă a creditelor și a investițiilor. Rata creditelor neperformante rămâne ridicată (20,1 %, comparativ cu 19,6 % la sfârșitul lui 2015) și continuă să crească în anumite sectoare ale economiei, în special pentru firmele din domeniile construcțiilor și imobiliar. Recent au fost luate anumite măsuri pentru a rezolva problema volumului mare de împrumuturi neperformante. Cu toate acestea, este în continuare necesară o strategie cuprinzătoare pentru a asigura reducerea semnificativă a volumului datoriilor depreciate, inclusiv prin stimularea dezvoltării de piețe secundare pentru a permite băncilor să își vândă o parte din portofoliile aflate în dificultate.

               (15)Condițiile de creditare s-au îmbunătățit treptat atât pe partea cererii, cât și pe cea a ofertei, dar accesul la finanțare rămâne o problemă majoră pentru IMM-uri. Procentajul IMM-urilor portugheze care nu au reușit să obțină cuantumul integral al împrumutului solicitat a crescut de la 34 % la 42 %, în condițiile în care media din UE a înregistrat o scădere, ajungând la 30 % în 2016. Firmele inovatoare și competitive, cu un potențial de creștere mare, ar avea de câștigat de pe urma unui acces mai ușor la capital. S-ar reduce astfel dependența acestora de finanțarea prin îndatorare și s-ar ameliora accesul lor la finanțare, fiind astfel ajutate să se extindă, inclusiv pe plan internațional. Diferența în ceea ce privește costul capitalului între investițiile finanțate prin îndatorare și cele finanțate prin capitaluri proprii a fost în 2016 a cincea cea mai ridicată din UE, fiind cu mult superioară mediei din UE. Deși modificările regimului fiscal au redus stimulentele pentru finanțarea prin îndatorare, este prea devreme pentru a sesiza vreun impact asupra nivelului relativ ridicat de favorizare a îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților. În iulie 2016, autoritățile au lansat programul Capitalizar, destinat în principal să încurajeze investițiile private. Programul instituie noi linii de credit pentru IMM-uri, creează fonduri specializate care ar participa la investițiile private și introduce modificări ale regimului fiscal, pentru a sprijini investițiile. În paralel, guvernul a pus în aplicare un alt program (Programa Semente) pentru a furniza finanțare în stadiile inițiale startup-urilor și întreprinderilor mici (capital de tip seed). Programul le va ajuta să obțină finanțare prin capitaluri proprii oferind scutiri fiscale pentru o perioadă de cel puțin doi ani investitorilor individuali care achiziționează acțiuni noi în astfel de societăți. Se preconizează că ambele programe vor îmbunătăți finanțarea societăților din Portugalia, cu condiția ca acestea să fie puse în aplicare rapid și integral.

               (16)În ianuarie 2017, ca parte a pachetului de măsuri de reducere a barierelor de pe piețele serviciilor
                  14
               , Comisia a oferit orientări tuturor statelor membre privind reformele naționale necesare pentru reglementarea serviciilor profesionale care prezintă un potențial mare de creștere economică și de creare de locuri de muncă. Recomandările de reformă abordează o gamă largă de cerințe, pe baza unei analize comparative efectuate în spiritul și în continuarea activităților desfășurate în ultimii trei ani în cadrul exercițiului de evaluare reciprocă implicând statele membre. Portugalia a participat activ la acest exercițiu. Portugalia explică în planul său național de acțiune că, întrucât începând cu 2011 s-au efectuat reforme și revizuiri majore ale profesiilor reglementate, nu se așteaptă ca în următorii ani să mai apară modificări majore. Orientările furnizate de Comisie completează evaluările din cadrul semestrului european prin abordarea specifică a cerințelor aplicabile acestor profesii. În mai multe sectoare există obstacole de reglementare și administrative serioase în ceea ce privește accesul la furnizarea de servicii. În cursul programului de asistență financiară au fost convenite reforme vizând sectorul construcțiilor și cele mai restrictive servicii pentru întreprinderi, inclusiv profesiile reglementate, dar aceste reforme au fost fie oprite, fie modificate la loc. Statutele care reglementează anumite profesii sunt mai puțin ambițioase decât cadrul juridic în ceea ce privește deschiderea acestor profesii pentru concurență. Aceste statute dau, de asemenea, naștere la îngrijorări în ceea ce privește efectele directe sau indirecte de restrângere a concurenței pe piața serviciilor profesionale.

               (17)În administrația publică portugheză persistă niveluri scăzute de eficiență și transparență. Concurența din domeniul achizițiilor publice rămâne limitată. În pofida progreselor înregistrate, există încă deficiențe în ceea ce privește transparența și fiabilitatea datelor și a procedurilor din domeniul achizițiilor publice. Transparența contractelor de concesiune și a parteneriatelor public-privat este încă afectată de faptul că autoritățile contractante nu dispun de expertiza necesară pentru a gestiona contracte complexe. În domeniul achizițiilor publice rămâne răspândită utilizarea atribuirii directe. Sarcina administrativă și lipsa unor practici omogene de punere în aplicare la nivelul întregii țări fac să întârzie reforma procedurilor. În pofida anumitor progrese, se înregistrează întârzieri în ceea ce privește simplificarea procedurilor administrative de la nivel local și central, existând o coordonare redusă între diversele componente ale administrației publice. Autoritățile portugheze au aprobat un nou program de simplificare, denumit SIMPLEX+. Acesta conține un pachet de măsuri relativ ambițioase destinate cetățenilor și întreprinderilor. Aceste măsuri sunt promițătoare și trebuie să se asigure o punere rapidă în aplicare a pachetului SIMPLEX+, astfel încât programul să poate începe să aibă un impact efectiv. În prezent încep să fie puse în aplicare majoritatea măsurilor incluse în pachet care sunt relevante pentru întreprinderi. Performanțele sistemului judiciar portughez continuă să fie inferioare mediei din UE. În Portugalia, indicatorii de eficiență aferenți cauzelor civile și comerciale și litigiilor fiscale rămân scăzuți. Acest lucru are un impact negativ asupra dinamicii afacerilor și asupra atragerii de investiții străine directe. Eficiența instanțelor fiscale și administrative rămâne problematică în ceea ce privește rata soluționărilor, iar procedurile durează în continuare prea mult. Finalizarea procedurilor judiciare de insolvență durează în continuare până la 40 de luni, ceea ce ridică semne de întrebare în privința eficienței cadrelor SIREVE.

               (18)Portugalia înregistrează progrese în ceea ce privește sporirea transparenței și combaterea corupției în administrația publică, dar nu există nicio strategie globală în acest sens. Combaterea corupției pare să fi devenit o reală prioritate pentru serviciile parchetului și au fost instituite proceduri mai eficiente de gestionare a cauzelor și a resurselor. Rămâne însă de văzut dacă acestea vor conduce la ameliorarea ratelor de condamnare definitivă în cazurile de corupție de la nivel înalt și la aplicarea de sancțiuni cu un efect disuasiv mai pronunțat. Planurile de prevenire a corupției stabilite în fiecare instituție publică au avut până în prezent un caracter în mare parte formal. Acestea nu sunt pe deplin adaptate specificului fiecărei organizații și nu sunt completate de o monitorizare adecvată.

               (19)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat programul de stabilitate, programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Portugaliei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (20)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său
                  15
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (21)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2017 și în 2018, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure caracterul durabil al corectării deficitului excesiv. Să își aplice politica bugetară în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce se traduce printr-un efort bugetar substanțial în 2018. În cadrul măsurilor de politică adoptate, trebuie acordată atenție ajungerii la o orientare fiscală care să contribuie atât la consolidarea redresării, aflată în curs de desfășurare, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice din Portugalia. Să își intensifice eforturile pentru a finaliza o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor la toate nivelurile administrației publice. Să consolideze controlul cheltuielilor, eficiența costurilor și elaborarea corespunzătoare a bugetului, în special în sectorul sănătății, cu un accent pe reducerea arieratelor în spitale și pe asigurarea sustenabilității sistemului de pensii. Să facă să crească viabilitatea financiară a întreprinderilor de stat prin stabilirea unor obiective de eficiență pentru fiecare sector în timp util pentru adoptarea bugetului pe 2018, ameliorând veniturile nete globale ale întreprinderilor de stat și reducând sarcina asupra bugetului de stat.

               2.Să promoveze angajările cu contracte pe durată nedeterminată, inclusiv prin revizuirea cadrului juridic. Să asigure intrarea în activitate cu eficacitate a șomerilor de lungă durată. Împreună cu partenerii sociali, să se asigure că evoluțiile în ceea ce privește salariul minim nu afectează ocuparea forței de muncă slab calificate.

               3.Să intensifice eforturile de curățare a bilanțurilor instituțiilor de credit, prin punerea în aplicare a unei strategii cuprinzătoare de rezolvare a problemei împrumuturilor neperformante, care să includă consolidarea pieței secundare a activelor depreciate. Să amelioreze accesul la capital, în special pentru start-up-uri și întreprinderi mici și mijlocii.

               4.Să pună în aplicare o foaie de parcurs pentru a reduce sarcina administrativă și a înlătura obstacolele de reglementare din sectoarele construcțiilor și serviciilor pentru întreprinderi, până la sfârșitul anului 2017. Să facă să crească eficiența procedurilor de insolvență și a procedurilor fiscale.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Decizia din 10 martie 2017 a Comisiei – SA.47178 – Portugalia – Recapitalizarea Caixa Geral de Depósitos, S.A.

                     (13)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, este compensată.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 505 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie 2017
                  7
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Germania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării formulate pentru zona euro, care este reflectată în recomandările 1 și 2 prezentate în continuare.

               (3)Raportul de țară al României din 2017
                  8
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a cuprins o analiză aprofundată întemeiată pe articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, iar rezultatele acestuia au fost publicate, de asemenea, la 22 februarie 2017
                  9
               . În urma analizei efectuate, Comisia concluzionează că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, excedentul de cont curent, care este unul ridicat și persistent, are o relevanță transfrontalieră și reflectă — în afară de o puternică integrare și o bună performanță a industriei sale, deosebit de competitivă în cadrul diviziunii internaționale a muncii — un excedent al economiilor și un nivel modest al investițiilor, atât în sectorul privat cât și în cel public. Excedentul de cont curent a continuat să crească în 2015, a rămas în mare parte neschimbat în 2016 și se preconizează că va rămâne la un nivel ridicat. Abordarea acestui excedent poate avea implicații asupra perspectivei de reechilibrare a restului zonei euro și a UE, deoarece o cerere internă mai dinamică în Germania poate facilita diminuarea necesităților de reducere a efectului de levier în statele membre cu un nivel ridicat de îndatorare. În pofida unor dobânzi scăzute care creează condiții de finanțare favorabile, investițiile întreprinderilor ca pondere în PIB sunt în continuare modeste. În timp ce consumul privat a continuat să se redreseze, economiile gospodăriilor în UE au crescut până la un nivel record. Este deosebit de importantă luarea unor măsuri pentru reducerea riscului apariției unor efecte adverse asupra economiei germane și, având în vedere dimensiunea sa, precum și relevanța frontalieră, asupra uniunii economice și monetare.

               (4)La 13 aprilie 2017, Germania și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2017, iar la 28 aprilie 2017, Programul național de reformă pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele lor pentru perioada 2014-2020, finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  10
               , Comisia poate solicita unui stat membru, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării, să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări ale acestor programe. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  11
               .

               (6)În prezent, Germania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. Conform Programului de stabilitate pentru 2017, guvernul are în vedere să ajungă la un excedent bugetar situat între ¼ și ½ % din PIB în perioada 2017-2021. Obiectivul bugetar pe termen mediu — un deficit structural de 0,5 % din PIB — continuă să fie îndeplinit cu o anumită marjă pe întreaga perioadă de programare. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 57 % în 2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare, și care nu a fost aprobat de un organism independent, este plauzibil.

               (7)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,6 % din PIB în 2017 și de 0,3 % din PIB în 2018, situându-se peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Se preconizează că datoria publică se va menține pe o traiectorie descendentă fermă, depășind cerințele impuse de regula privind datoria. În ansamblu, conform opiniei exprimate de Consiliu, se preconizează că Germania se va conforma dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și 2018. În același timp, rămâne posibilitatea de sprijinire a cererii interne prin utilizarea politicii fiscal-bugetare, în special pentru a se realiza o creștere susținută a investițiilor, și prin crearea condițiilor propice unei creșteri mai mari a salariilor reale.

               (8)Investițiile publice, calculate ca pondere din PIB, au rămas în mare parte constante și se situează sub media zonei euro. Persistă însă restanțe în ceea ce privește investițiile publice, în special la nivel municipal, unde investițiile nete au continuat să înregistreze valori negative în 2016. Acest lucru se întâmplă în pofida măsurilor adoptate în ultimii ani și a creșterilor semnificative ale investițiilor publice la nivel general în 2015 și 2016. În 2016 au fost adoptate măsuri suplimentare care ar trebui să mărească sfera investițiilor publice, inclusiv la nivel federal și municipal. Printre aceste măsuri se află o reformă a relațiilor fiscal-bugetare care, odată adoptată, va produce efecte în 2020. În plus, extinderea serviciilor de consultanță privind planificarea investițiilor în infrastructură în vederea includerii municipalităților ar trebui să amelioreze planificarea și punerea în aplicare a investițiilor la nivel municipal. Acest lucru pare să aibă o relevanță deosebită, având în vedere că proiectele de investiții în infrastructură din landuri și din municipalități sunt puse în execuție doar într-o mică măsură și sunt afectate de constrângerile în materie de capacitate și planificare. Situația bugetară favorabilă arată că, în general, există o marjă bugetară disponibilă, de exemplu pentru alocarea de fonduri suplimentare în scopul creșterii investițiilor publice la toate nivelurile administrației publice.

               (9)În ansamblu, cheltuielile publice și private pentru educație și cercetare au fost stabile în ultimii ani raportat la PIB, dar rămân sub media UE. În 2015 se situau la 9,1 %, prin urmare se aflau sub obiectivul național de 10 % din PIB. Realizarea de investiții suplimentare în educație, cercetare și inovare este crucială pentru succesul economic viitor al Germaniei, în special pentru integrarea efectivă a imigranților sosiți în ultima perioadă. Pentru realizarea acestei integrări, Germania a depus eforturi considerabile, în special în domeniul educației și formării profesionale. În anii următori va fi necesar să se depună un efort la fel de mare în alte sectoare de învățământ.

               (10)Sistemul de impozitare german rămâne în continuare complex, cheltuielile administrației fiscale sunt mari și unele dispoziții privind impozitarea întreprinderilor pot constitui obstacole în calea investițiilor. În pofida unor reduceri semnificative, cheltuielile de capital ale întreprinderilor din Germania rămân printre cele mai mari din UE-28. Calculată ținând cont de impozitul comercial local (Gewerbesteuer) și de suprataxa de solidaritate, cota legală maximă a impozitului pe profit a atins 30,2 % în 2016. Aceasta a fost substanțial mai mare decât media neponderată a UE de 22,8 %. Rata medie efectivă de impozitare este de 28,2 % comparativ cu o medie neponderată de 21,1 % pentru UE. Tendința de a favoriza îndatorarea în cadrul sistemului de impozitare a societăților comerciale s-a situat pe locul șapte în UE, în 2016. La nivelul acționariatului, amploarea tendinței de favorizare a îndatorării este similară. Acest lucru are importanță în special pentru IMM-uri, a căror tendință este de a avea acționari naționali. Reducerea costurilor capitalului propriu ar putea consolida investițiile private și piața subdezvoltată a capitalului de risc a Germaniei. Alte caracteristici ale sistemului de impozitare care ar putea denatura deciziile privind finanțarea și investițiile sunt includerea elementelor nonprofit în baza de impozitare a impozitului comercial local, limitarea pierderilor reportate și denaturările induse de impozitare în ceea ce privește alegerea formei juridice. Capacitatea sistemului de impozitare de a favoriza investițiile poate fi diminuată și de alte dispoziții, printre care regimul de amortizare, rata dobânzii utilizată pentru calcularea prestațiilor de pensii deductibile, impozitarea câștigurilor de capital și contabilitatea de casă în scopul taxei pe valoarea adăugată. Dacă sunt puse în aplicare în mod eficace, autoritatea funcțională suplimentară, atât de natură generală, cât și specifică domeniului informatic, a administrației fiscale federale în raport cu administrațiile fiscale ale landurilor, convenită ca parte a reformei relațiilor fiscalbugetare federale ar putea contribui la accelerarea procesului de modernizare a administrației fiscale.

               (11)În Germania, investițiile cu capital de risc au crescut, dar piața este în continuare subdezvoltată conform standardelor internaționale. În 2015, investițiile cu capital de risc au reprezentat aproximativ 0,03 % din PIB, ceea ce înseamnă cu puțin peste media UE, dar rămâne totuși sub nivelul din state membre precum Finlanda, Regatul Unit, Suedia, Irlanda sau Franța, și mult sub nivelul din state terțe precum Israel și Statele Unite. În special, se observă că piața capitalului de risc din Germania nu reușește să ofere investiții mai mari la o etapă ulterioară. Guvernul federal a adoptat o serie de măsuri pentru sprijinirea investițiilor cu capital de risc. De exemplu, a simplificat impozitarea fondurilor de investiții, a îmbunătățit reportarea pierderilor în cadrul sistemului de impozitare a profitului întreprinderilor și a extins programul INVEST pentru investitori providențiali.

               (12)Trecerea la energia regenerabilă necesită investiții semnificative în rețele de distribuție a energiei electrice. Cu toate acestea, investițiile planificate în infrastructura națională de energie electrică a fost întârziată în mod semnificativ. Până la jumătatea anului 2016 au fost realizate numai aproximativ 35 % din proiectele de rețele de cea mai înaltă tensiune prevăzute în legea din 2009 privind extinderea rețelelor de energie electrică, cauza principală fiind opoziția populației. Dintr-un total de 6 100 km de linii electrice planificate, astfel cum sunt prevăzute în Legea federală de planificare a necesităților, au fost aprobate doar aproximativ 6 % și au fost construite doar aproximativ 1 %.

               (13)Există în continuare obstacole în calea valorificării depline a digitalizării. De exemplu, Germania nu are o bună performanță în ceea ce privește disponibilitatea conexiunilor în bandă largă de mare viteză sau ultrarapide, în special în regiunile semiurbane și rurale. Utilizarea computerului de către tineretul german este comparativ scăzută și multe școli nu au acces la internet în bandă largă. De asemenea, performanța serviciilor publice digitale este sub media din UE. În special, IMM-urile trebuie să recupereze decalajul în ceea ce privește digitalizarea. Numai o cincime din IMM-uri au o strategie în materie de digitalizare. O rețea de centre de excelență ale IMM-urilor a fost înființată pentru consolidarea și accelerarea digitalizării IMM-urilor, iar platforma „Industrie 4.0” îi reunește pe toți actorii relevanți. Investițiile în cercetare și inovare sunt în creștere, iar Germania este aproape de realizarea obiectivului privind intensitatea din programul Europa 2020 pentru cercetare și dezvoltare, însă investițiile sunt concentrate tot mai mult în marile întreprinderi, iar contribuția IMM-urilor este în scădere. În plus, o populație îmbătrânită poate avea, de asemenea, un impact asupra activității antreprenoriale în anii viitori.

               (14)În sectorul serviciilor pentru întreprinderi și al profesiunilor reglementate rămân mari obstacole în materie de reglementare. Nivelul restricțiilor este mai ridicat decât media din UE, în special pentru arhitecți, ingineri, avocați și contabili/consilieri fiscali. În plus, rata de pierdere a clienților în cazul acestor profesiuni este semnificativ mai mică decât media UE, ceea ce pare să indice un dinamism și o concurență relativ scăzute ale serviciilor profesionale din Germania. Printre aceste obstacole se află restricțiile privind acționariatul și forma societăților comerciale în cazul arhitecților și al inginerilor, precum și restricțiile multidisciplinare în cazul arhitecților, al inginerilor și al avocaților. Reducerea acestor obstacole ar putea genera o concurență mai intensă, rezultatul fiind un număr mai mare de firme care intră pe piață, ceea ce ar genera beneficii pentru consumatori - prețuri mai mici și o gamă mai mare de opțiuni. În ianuarie 2017, Comisia a prezentat recomandări în materie de reformă pentru reglementarea serviciilor profesionale, ca parte din pachetul de măsuri menite să elimine obstacolele de pe piețele serviciilor
                  12
               .

               (15)Ocuparea forței de muncă a continuat să crească, iar șomajul a scăzut la niveluri istorice. Cu toate acestea, creșterea ocupării forței de muncă s-a datorat, în parte, creșterii activității cu fracțiune de normă, în special în rândul femeilor și a fost reflectată doar parțial în creșterea agregată a salariului real, care a înregistrat o decelerare în 2016. Măsurile care descurajează participarea la piața muncii a celei de a doua persoane care contribuie la venitul familiei, precum și răspândirea pe scară largă a muncii cu fracțiune de normă împiedică valorificarea pe deplin a potențialului pieței muncii. O ofertă mai bună de servicii de calitate, la prețuri abordabile de îngrijire a copiilor și de școlarizare cu program prelungit, precum și de îngrijire pe termen lung reprezintă o pârghie esențială pentru creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă. Impozitarea comună a veniturilor cuplurilor căsătorite și asigurarea medicală gratuită pentru soții care nu lucrează descurajează cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei, și care în multe cazuri este femeie, să se angajeze sau să lucreze un număr de ore mai mare În plus, legătura mai scăzută cu piața muncii este prezentă în contextul unei diferențe mai mari de remunerare între bărbați și femei, de 22 % comparativ cu media UE de 16,3 % în 2015.

               (16)În pofida unei ușoare diminuări, „mini-joburile” sunt în continuare larg răspândite, angrenând 4,8 milioane de persoane care, în 2016, aveau ca singur loc de muncă un „mini-job”. Numărul de lucrători angajați prin agențiile de muncă temporară a crescut de patru ori începând din 2005, ajungând la aproximativ 1 milion (aproape de 3 % din totalul locurilor de muncă) în iunie 2016. Se preconizează o îmbunătățire a protecției față de potențiale abuzuri în cazul lucrătorilor angajați prin agențiile de muncă temporară și prin contracte de muncă, deși este necesar ca evoluțiile să fie monitorizate. În plus, prin comparație există o mare diferență de remunerare între bărbați și femei în ceea ce privește contractele pe perioadă determinată, de 27 %, față de contractele pe perioadă nedeterminată.

               (17)Sarcina fiscală pentru persoanele cu salarii mici este mare în comparație cu alte state, ceea ce reduce stimulentele pentru încadrarea în muncă, precum și venitul net și oportunitățile de consum. Germania a sporit nivelul minim al venitului personal neimpozabil și alocațiile pentru copii, și a ajustat tranșele de impozitare. Aceste măsuri par să fie în beneficiul grupurilor de populație cu venituri mici și medii, dar impactul global asupra sarcinii fiscale va fi limitat. În pofida creșterilor recente substanțiale ale venitului disponibil real, evoluțiile salariilor și ale productivității au fost mult timp divergente , ceea ce a condus la un decalaj acumulat considerabil. O creștere mai mare a salariilor reale ar contribui, de asemenea, la reducerea dezechilibrelor externe ridicate.

               (18)Germania a depus eforturi considerabile pentru a primi solicitanți de azil și pentru integrarea refugiaților și a altor imigranți. Apar ca fiind posibile și alte îmbunătățiri, având în vedere că numărul de refugiați care au solicitat un loc de muncă a crescut, ajungând la 10 % din numărul total de șomeri în 2016. Integrarea pe piața muncii a persoanelor care provin din familii de migranți, în special a femeilor, rămâne o provocare majoră care, inclusiv prin sistemul de învățământ, se aplică, de asemenea, copiilor născuți în Germania din părinți născuți în afara UE.

               (19)Nu toți membrii societății au beneficiat în mod egal de evoluțiile pozitive, în ansamblu, ale economiei și pieței muncii din ultimii ani. După o perioadă de creșteri, inegalitatea veniturilor a înregistrat o ușoară diminuare doar în ultima perioadă, în timp ce inegalitatea privind nivelul de bogăție rămâne printre cele mai mari din zona euro. Mai mult, performanță bună a pieței muncii nu a condus la o diminuare a riscului de sărăcie. Procentajul de persoane expuse riscului de sărăcie la o vârstă înaintată se situează peste media din UE, și se preconizează că numărul persoanelor în vârstă expuse riscului de sărăcie va crește în anii următori. Se preconizează că rata de înlocuire din sistemul de pensii obligatorii se va diminua în continuare. În același timp, nivelul contribuțiilor la sistemele de pensii din cel de al doilea și din cel de al treilea pilon este prea scăzut pentru a compensa în totalitate diminuarea nivelului contribuțiilor din primul pilon. Dacă nu sunt compensate, se preconizează o deteriorare a adecvării pensiilor. În ceea ce privește propunerile recente vizând îmbunătățirea stimulentelor pentru pensionarea tardivă (Flexi-Rente), rămâne de văzut cât de eficace pot fi acestea pentru contracararea stimulentelor introduse în 2014 pentru pensionarea anticipată.

               (20)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Germaniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (21)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate și a emis un aviz conform căruia
                  13
                este de așteptat ca Germania să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

               (22)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2017 și în 2018, Germania să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să utilizeze politica fiscal-bugetară pentru sprijinirea cererii interne și pentru imprimarea unei tendințe ascendente susținute în domeniul investițiilor. Să accelereze investițiile publice la toate nivelurile administrației centrale, în special în educație, cercetare și inovare și să abordeze constrângerile - în materie de capacitate și planificare - asupra investițiilor în infrastructură. Să îmbunătățească în continuare eficiența și capacitatea sistemului de impozitare de a favoriza investițiile. Să stimuleze concurența în domeniul serviciilor pentru întreprinderi și al profesiunilor reglementate.

               2.Să reducă factorii care descurajează participarea la piața muncii a celei de a doua persoane care contribuie la venitul familiei și să faciliteze tranzițiile la sistemul standard de ocupare a forței de muncă. Să reducă sarcina fiscală mare care apasă asupra persoanelor cu venituri reduse. Să creeze condiții pentru a se promova o creștere mai mare a veniturilor salariale, respectându-se rolul partenerilor sociali.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  JO C92/01, 24.3.2017, p. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017)90 final.

                     (10)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 504 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Danemarca drept unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară al Danemarcei din 2017
                  6
                a fost publicat la data de 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 28 aprilie 2017, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, precum și Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  7
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  8
               .

               (5)În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2017, guvernul își propune să atingă un deficit global de 1,9 % din PIB în 2017 și să îndeplinească în continuare obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – pe întreaga perioadă de programare, până în 2020. Conform Programului de convergență, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 37,0 % în 2017, continuând să scadă până la 33,9 % în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pe perioada de programare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează că deficitul soldului structural va fi de 0,4 % din PIB în 2017 și de 0,1 % din PIB în 2018, respectând, în linii mari, obiectivul programului și depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. În general, Consiliul consideră că este de așteptat ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2017 și în 2018.

               (6)Asigurarea ofertei de forță de muncă în această perioadă de provocări demografice este o condiție prealabilă pentru ca Danemarca să înregistreze o creștere durabilă. În ultimii ani au fost efectuate o serie de reforme semnificative ale pieței forței de muncă, ce vizează în special mărirea stimulentelor pentru încadrarea în muncă și îmbunătățirea eficienței politicilor active din domeniul pieței forței de muncă. Aceste reforme ar putea contribui la atingerea obiectivului de ocupare a forței de muncă prevăzut pentru Danemarca în Strategia Europa 2020, la sustenabilitatea modelului danez de protecție socială și la rezolvarea lipsei de anumite calificări care începe să se facă simțită. Este probabil ca efectuarea de reforme pentru a spori ratele de participare la învățământul profesional și de absolvire a acestuia, precum și încheierea unui acord tripartit de creare a mai multor stagii de ucenicie să ducă la creșterea ofertei de lucrători calificați. Cu toate acestea, obiectivul național în materie de incluziune socială din cadrul Strategiei Europa 2020, ce vizează reducerea numărului de persoane care trăiesc în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii, este departe de a fi atins. Incluziunea pe piața forței de muncă și îmbunătățirea capacității de inserție profesională a grupurilor dezavantajate rămân o provocare. Acest lucru este valabil în special în cazul persoanelor care provin din familii de migranți din afara UE (chiar și în cazul celor care își au reședința de mai multă vreme în Danemarca), parțial ca urmare a faptului că, în medie, acestea ating un nivel de învățământ mai scăzut decât danezii. Această diferență persistă și în cazul persoanelor născute în Danemarca ai căror părinți sunt migranți din afara UE. Măsurile de integrare pe piața forței de muncă convenite în cadrul negocierilor tripartite din 2016 ar putea ameliora situația refugiaților nou-sosiți, care va trebui monitorizată îndeaproape în viitor. Cu toate acestea, ar trebui întreprinse măsuri suplimentare pentru a include mai eficace pe piața forței de muncă alte grupuri marginalizate, precum tinerii cu un nivel scăzut de instruire și lucrătorii în vârstă de peste 60 de ani.

               (7)O creștere mare a productivității este fundamentală pentru sprijinirea creșterii economice, pentru menținerea nivelului relativ ridicat de protecție socială din Danemarca și pentru asigurarea competitivității pe termen lung a acestei țări. Deși nivelul de productivitate al Danemarcei este ridicat în comparație cu alte state membre ale UE, creșterea productivității se află pe o traiectorie descendentă de mult timp. În special serviciile orientate spre piața națională au cunoscut evoluții lente ale productivității. Danemarca a aplicat mai multe reforme în ultimii ani, dar creșterea productivității rămâne modestă din cauză că în unele sectoare de servicii nivelul concurenței rămâne redus. Restricțiile sectoriale, de exemplu în ceea ce privește serviciile cu ridicata și serviciile de transport, creează obstacole în calea concurenței.

               (8)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în Raportul de țară din 2017. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (9)Consiliul a examinat Programul de convergență prin prisma acestei evaluări și consideră că este de așteptat ca Danemarca să respecte Pactul de stabilitate și de creștere,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017 - 2018, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să consolideze concurența în sectorul serviciilor orientate spre piața națională.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 277 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2015
                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Regatului Unit pentru 2014.

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2015
                  7
               , în care a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Regatul Unit se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită măsuri de politică și monitorizare. O atenție deosebită trebuie acordată în continuare în special riscurilor legate de gradul ridicat de îndatorare al gospodăriilor, legat și de caracteristicile structurale ale pieței locuințelor. Reziliența economiei și a sectorului financiar a crescut. Cu toate acestea, penuria de locuințe va persista și este susceptibilă să contribuie la prețuri ridicate la locuințe pe termen mediu și să continue să diminueze reziliența sectorului în fața riscurilor.

               (7)La 26 martie 2015, Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de convergență pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Regatul Unit face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru perioada 20142015, guvernul prevede o îmbunătățire a deficitului global de la 4,3 % din PIB în 2015-2016 la 2,2 % din PIB în 2016-2017, astfel încât, în perioada 2019-2020, să se atingă un excedent de 0,1 % din PIB. Programul de convergență nu cuprinde un obiectiv pe termen mediu. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge valori de vârf în perioada 2015-2016, ajungând la 88,8 %, și că aceasta va descrește treptat la 81,4 % în perioada 2019-2020. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se preconizează că Regatul Unit nu își va corecta deficitul excesiv până în 2014-2015, termenul stabilit de Consiliu. În plus, efortul bugetar s-a situat sub nivelul recomandat de Consiliu. Din acest motiv, la XX iunie, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE, că Regatul Unit nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandarea Consiliului din cadrul recomandării privind deficitul excesiv din 2 decembrie 2009. Consiliul a formulat o nouă recomandare, în care solicită Regatului Unit să corecteze deficitul excesiv până în 2016-2017. Programul de convergență este compatibil cu noul termen stabilit, respectiv 2016-2017, în cadrul procedurii de deficit excesiv. Scenariul macroeonomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se preconizează că Regatul Unit își va corecta deficitul excesiv până la termenul stabilit, respectiv 2016-2017, și va depune efortul bugetar recomandat. Măsurile de sprijinire a ratelor preconizate ale deficitului care trebuie întreprinse începând din 2015-2016 sunt deja definite, însă sunt necesare mai multe detalii privind limitarea cheltuielilor la nivel ministerial identificate. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Regatul Unit va respecta probabil dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)Gradul înalt, posibil excesiv, de îndatorare a gospodăriilor a fost identificat ca un potențial dezechilibru macroeconomic care prezintă riscuri pentru economia Regatului Unit. Deși îndatorarea sectorului gospodăriilor continuă să scadă ușor, aceasta rămâne ridicată, fapt care expune Regatul Unit la riscuri care ar putea afecta creșterea economică și stabilitatea financiară. La mijlocul anului 2014, Comitetul privind politica financiară al Băncii Angliei a anunțat două măsuri menite să atenueze riscurile legate de gradul ridicat de îndatorare a gospodăriilor. Comitetul a recomandat creditorilor ipotecari să aplice un „test de rezistență la rata dobânzii” pentru a evalua capacitatea debitorilor de a-și îndeplini obligațiile ipotecare în cazul majorării ratelor dobânzii. De asemenea, comitetul a recomandat creditorilor ipotecari să limiteze procentul de credite ipotecare acordate la un raport credit/venit de 4,5 și mai mult la 15 % din noile credite ipotecare. Impactul acestor măsuri ar trebui monitorizat cu atenție.

               Au fost întreprinse o serie de reforme ale cadrului național de politică în materie de urbanism, dar este improbabil ca acestea să aibă un impact pe termen scurt. Răspunsul autorităților locale la reforme, constând în creșterea ofertei de locuințe, trebuie să fie monitorizat îndeaproape.

               (10)Piața muncii din Regatul Unit a funcționat bine în ultimii ani și se preconizează că va rămâne solidă. Rata de ocupare a forței de muncă a ajuns la 76,5 % în 2014, în timp ce rata șomajului a continuat să scadă, ajungând la 6 %, și se estimează că diminuarea va continua în 2015. Cu toate acestea, în ciuda tendințelor pozitive în ceea ce privește rezultatele de pe piața muncii, persistă încă provocări sociale. Procentul persoanelor care trăiesc în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii a crescut ușor, de la 13 % în 2012 la 13,2 % în 2013, față de media UE de 10,7 %. Diferența în ceea ce privește procentul de femei care muncesc cu fracțiune de normă (42,6 % în 2013) și procentul de bărbați în aceeași situație (13,2 % în 2013) este una dintre cele mai ridicate din UE. Procentul femeilor care sunt inactive sau lucrează cu fracțiune de normă din cauza unor responsabilități personale și familiale (12,5 %) a fost aproape de două ori mai mare decât media UE (6,3 %) în 2013. Alte provocări sunt ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și implicarea angajatorilor în privința stagiilor de ucenicie. Un alt domeniu care trebuie monitorizat și care este legat de ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor îl reprezintă educația și competențele. Un procent mare de tineri au niveluri comparativ scăzute de competențe de bază. Măsurile puse în aplicare pentru a aborda reforma sistemului de protecție socială și îngrijirea copiilor au fost limitate. În Regatul Unit, procentul copiilor care trăiesc în gospodării în care părinții nu au un loc de muncă este în continuare unul dintre cele mai ridicate din UE. În plus, deși oferta în cadrul sistemului de îngrijire a copiilor a crescut recent, disponibilitatea unor servicii de îngrijire a copiilor abordabile ca preț, de înaltă calitate și cu program prelungit rămâne o problemă esențială.

               (11)Stimularea investițiilor publice și private ar contribui la îmbunătățirea productivității și a competitivității, care reprezintă provocări esențiale pentru Regatul Unit. Necesitatea de a asigura investiții în infrastructură de înaltă calitate este reflectată în planul național de infrastructură prezentat în decembrie 2014, care a fost actualizat și al cărui domeniu de aplicare a fost extins. Se așteaptă ca sectorul privat să finanțeze o parte importantă a planului, însă nu se cunoaște încă valoarea angajamentului din partea acestui sector. Acest lucru pune în pericol reușita planului, deși s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește furnizarea în timp util a informațiilor privind punerea sa în aplicare. Regatul Unit ar trebui să asigure faptul că sistemele de impozitare a veniturilor de natură profesională sunt favorabile investițiilor, în special prin viitoarea revizuire a taxelor profesionale.

               (12)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2015. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-3 de mai jos.

               (13)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Regatului Unit, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (14)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 2-3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure acțiuni eficace în cadrul procedurii de deficit excesiv și să depună eforturi pentru a corecta în mod durabil deficitul excesiv până în 2016-2017, în special acordând prioritate cheltuielilor de capital.

               2.Să ia măsuri suplimentare pentru a stimula oferta în sectorul locuințelor, inclusiv prin punerea în aplicare a reformelor cadrului național de politică în materie de urbanism.

               3.Să remedieze necorelarea competențelor prin creșterea implicării angajatorilor în furnizarea de stagii de ucenicie. Să ia măsuri pentru a reduce și mai mult numărul tinerilor cu un nivel scăzut de competențe de bază. Să îmbunătățească în continuare disponibilitatea unor servicii de îngrijire a copiilor abordabile ca preț, de înaltă calitate și cu program prelungit.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 47.

                     (8)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 506 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie 2017
                  6
               .

               (2)Ca stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Estonia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării pentru zona euro care se reflectă în recomandarea 1 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Estoniei din 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 28 aprilie 2017, Estonia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2017, iar la 4 mai 2017, Programul național de reformă pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  8
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  9
               .

               (6)În prezent, Estonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2017, guvernul și-a redus obiectivul bugetar pe termen mediu de la un sold structural la un deficit de 0,5 % din PIB. Guvernul intenționează să treacă de la un excedent al bugetului general de 0,3 % din PIB în 2016 la un deficit de 0,5 % din PIB în 2017 și de 0,8 % din PIB în 2018. Conform estimărilor din Programul de stabilitate, aceste procente corespund unui excedent structural de 0,2 % din PIB în 2017 și unui deficit de 0,5 % din PIB în 2018, respectând obiectivul bugetar pe termen mediu. Cu toate acestea, pe baza soldului structural recalculat
                  10
               , se preconizează că deficitul va fi de 0,1 % din PIB în 2017 și de 0,9 % din PIB în 2018, adică sub obiectivul bugetar pe termen mediu. Potrivit Programului de stabilitate, se estimează că datoria publică brută va rămâne mai mică de 10 % din PIB în 2017 și 2018. Scenariul macroeconomic aflat la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil pentru 2017 și 2018, însă este favorabil pentru ultimii ani ai programului. În același timp, există riscuri legate de ipotezele privind randamentul colectării taxelor aferente noilor măsuri fiscale care intră în vigoare în 2018.

               (7)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se estimează că soldul structural va înregistra un deficit de 0,3 % din PIB în 2017, situându-se în continuare peste obiectivul bugetar pe termen mediu. În 2018, se recomandă ca Estonia să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul să se înregistreze o oarecare abatere de la acest obiectiv. În linii mari, Consiliul este de părere că Estonia trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea în 2018.

               (8)Estonia a luat măsuri pentru a asigura furnizarea și accesibilitatea unor servicii de înaltă calitate, inclusiv a unor servicii sociale la nivel local, ca parte a reformei administrației locale. Mai precis, Estonia a adoptat Legea privind reforma administrativă, cu scopul de a facilita crearea de municipalități locale viabile care să își poată finanța propriile activități și de a înlesni planificarea dezvoltării și creșterii, precum și furnizarea de servicii de calitate. Estonia a încheiat cu succes faza voluntară a fuziunii municipalităților locale și pune în aplicare în prezent Legea privind bunăstarea socială. Unele dintre măsurile-cheie vizând finalizarea reformei administrației locale nu au fost încă adoptate. Revizuirea schemei de finanțare pentru municipalități nu s-a încheiat încă. Unele acte legislative suplimentare privind responsabilitățile și repartizarea sarcinilor între municipalități și administrația centrală sunt încă în curs de pregătire. Adoptarea acestor propuneri este esențială pentru asigurarea furnizării de servicii publice de calitate în domenii precum educația, activitățile în care sunt implicați tinerii, promovarea sănătății și transporturile.

               (9)Diferența de remunerare dintre femei și bărbați în Estonia a scăzut de la 28,3 % în 2014 la 26,9 % în 2015, rămânând însă cea mai ridicată din Uniune. Guvernul ia măsuri pentru a reduce și mai mult diferența de remunerare dintre femei și bărbați. Mai precis, Planul privind bunăstarea socială pentru perioada 2016-2023 a fost adoptat și este în curs de punere în aplicare; acesta vizează prevenirea segregării de gen pe piața forței de muncă și combaterea stereotipurilor. Modificarea Legii privind egalitatea de gen cu scopul de a acorda inspectoratelor muncii sarcina de a monitoriza mai îndeaproape situația egalității dintre femei și bărbați în sectorul privat nu a fost încă adoptată. Se are în vederea, de asemenea, revizuirea sistemului concediului pentru creșterea copilului cu scopul de a permite o aplicare mai flexibilă a acestui tip de concediu. Modificarea legislativă nu a fost încă adoptată.

               (10)Inegalitatea dintre venituri în Estonia este pronunțată. Raportul dintre veniturile celor mai bogate 20 % dintre gospodării și veniturile celor mai sărace 20 % dintre gospodării a crescut de la 5,4 în 2012 la 6,2 în 2015, reprezentând în prezent cea mai ridicată a șaptea cifră din UE. Motivul-cheie al acestei situații pare să fie dispersia ridicată a salariilor ca urmare a creșterii puternice a veniturilor angajaților cu calificări mai înalte. În termeni absoluți, veniturile celor mai sărace 10 % dintre gospodării nu au reușit să țină pasul cu creșterea veniturilor medii, ceea ce a condus la probleme în ceea ce privește caracterul adecvat al sistemului de protecție socială. Un factor care contribuie la această situație este faptul că beneficiile (în special pensiile, asistența socială și indemnizațiile de șomaj) nu țin pasul cu creșterea veniturilor de pe piață. De asemenea, acest lucru a dus la o creștere treptată a ratei riscului de sărăcie de la 15,8 % în 2010 la 21,6 % în 2015. Au fost depuse eforturi considerabile pentru ca regimul fiscal să devină mai progresiv începând din 2018, în special pentru persoanele cu venituri reduse, prin creșterea alocației de bază a sistemului de impozitare a veniturilor personale.

               (11)Cheltuielile întreprinderilor în materie de cercetare, tehnologie și inovare au crescut la 0,69 % în 2015, însă nivelul global al acestora rămâne sub media UE de 1,3 %. Cota întreprinderilor de înaltă tehnologie și a celor cu grad ridicat de cunoștințe este în continuare redusă, iar numărul noilor absolvenți de doctorat este scăzut. Creșterea salariilor a depășit în mod constant creșterea productivității în ultimii ani, afectând profiturile și încetinind astfel creșterea investițiilor. Nivelul modest al investițiilor în dezvoltarea tehnologică poate duce la o creștere mai mică a valorii adăugate a exporturilor, în special a mărfurilor, decât cea preconizată și reprezintă un risc pentru creșterea producției. Volumul activităților de cercetare desfășurate pe bază de contracte încheiate între mediul academic și întreprinderi a crescut în 2015. Cu toate acestea, cooperarea dintre cele două sectoare rămâne limitată, în ciuda măsurilor luate de guvern. Estonia și-a îmbunătățit și mai mult mediul de afaceri, dar procedurile de insolvență îndelungate și rata de recuperare pentru creditorii garantați reprezintă încă bariere în calea investițiilor. În 2016 a fost lansat un proiect de îmbunătățire a cadrului în materie de insolvență, care viza accelerarea și eficientizarea procesului, precum și îmbunătățirea ratei de succes a cererilor. Cu toate acestea, nu au fost încă adoptate modificări ale cadrului legislativ.

               (12)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă al Estoniei, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Estoniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (13)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său
                  11
                se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Estonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să continue aplicarea politicilor sale fiscale în acord cu cerințele din cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce implică respectarea obiectivului bugetar pe termen mediu în 2018. Să asigure o mai mare adecvare a sistemului de protecție socială. Să ia măsuri pentru a reduce diferența de remunerare dintre femei și bărbați, în special prin îmbunătățirea transparenței salariale și revizuirea sistemului concediului pentru creșterea copilului.

               2.Să promoveze investițiile private în cercetare, tehnologie și inovare, inclusiv prin punerea în aplicare a unor măsuri de consolidare a cooperării dintre mediul academic și întreprinderi.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  JO C 92/01, 24.3.2017, p. 1.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Soldul ajustat ciclic, fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, recalculat de Comisie cu ajutorul metodologiei stabilite de comun acord.

                     (11)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.