title: Recomandarea Comisiei din 16 septembrie 2011 privind inițiativa de programare în comun a cercetării „Mări și oceane productive și sănătoase”

text:
               21.9.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 276/1

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 16 septembrie 2011
   privind inițiativa de programare în comun a cercetării „Mări și oceane productive și sănătoase”
   2011/C 276/01
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 181,
   întrucât:

               (1)

               Europa deține 89 000 km de coastă (1) de-a lungul a două oceane și patru mări, iar regiunile costiere ale UE însumează aproximativ 40 % din PIB-ul și populația UE (2), având o contribuție extrem de importantă în sectoare economice cheie, precum transportul și comerțul maritime, bioeconomia, energia și turismul marine.

               (2)

               În comunicarea sa din 10 octombrie 2007 privind „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (3), Comisia afirmă că o politică maritimă integrată va spori capacitatea Europei de a face față provocărilor legate de globalizare și competitivitate, de schimbările climatice, de degradarea mediului marin, de siguranța și securitatea maritime, precum și de siguranța și durabilitatea energetice. În comunicare se indică, de asemenea, că o astfel de politică trebuie să se bazeze pe excelență în domeniul cercetării, tehnologiei și inovării marine.

               (3)

               Obiectivul Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (4), care aplică abordarea ecosistemică a managementului activităților umane, este ca apele marine să ajungă sau să se mențină la un nivel bun al stării mediului, care să permită existența unor oceane și mări diverse și dinamice din punct de vedere ecologic, curate, sănătoase și productive. În directiva respectivă, care urmărește să asigure pilonul de mediu al viitoarei politici maritime a Uniunii, se afirmă, de asemenea, că, la nivel comunitar, sprijinul acordat cercetărilor asociate ar trebui să fie reflectat în permanență prin politici de cercetare-dezvoltare.

               (4)

               Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010„Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (5) afirmă că Uniunea trebuie să valorifice îndeosebi contribuția politicilor maritime ale UE pentru a-și atinge obiectivele referitoare la reducerea emisiilor și la biodiversitate, a combate schimbările climatice, a preveni dezastrele și a reacționa în cazul în care acestea intervin, a utiliza mai eficient resursele și a contribui la creșterea gradului de securitate alimentară la nivel mondial.

               (5)

               Comunicarea Comisiei din 3 septembrie 2008„O strategie europeană de cercetare marină și maritimă: un cadru coerent al Spațiului European de Cercetare în sprijinul utilizării sustenabile a oceanelor și mărilor” (6) vizează obiectivul unei programări în comun a cercetării marine și maritime, dacă acest lucru este justificat și sprijinit de statele membre respective și dacă este conform cu principiile și mecanismele stabilite în Comunicarea Comisiei pe această temă din 15 iulie 2008„Către o programare în comun a cercetării: a conlucra pentru a face față mai eficient provocărilor comune” (7).

               (6)

               La reuniunea sa din 26 mai 2010, Consiliul Competitivitate a recunoscut inițiativa „Mări și oceane productive și sănătoase” ca fiind un domeniu în care programarea în comun ar oferi o valoare adăugată substanțială eforturilor actuale fragmentate ale statelor membre în domeniul cercetării (8). În consecință, Consiliul a adoptat concluzii în care se recunoaște necesitatea de a lansa o inițiativă de programare în comun în acest domeniu, Comisia fiind invitată să contribuie la pregătirea acesteia. Consiliul a reafirmat, de asemenea, că programarea în comun este un proces condus de statele membre, iar Comisia are rolul de a facilita acest proces. Analiza activităților naționale de cercetare, prezentată în documentul de lucru al serviciilor, confirmă că este nevoie de o mai bună coordonare pentru a crește eficacitatea și impactul cercetării, precum și pentru a evita duplicarea prin elaborarea unei agende strategice comune de cercetare.

               (7)

               Țările participante și-au confirmat participarea la această inițiativă de programare în comun trimițând scrisori oficiale de angajament.

               (8)

               Programarea în comun a cercetării pe probleme marine și maritime ar duce la coordonarea cercetării în domeniul respectiv, contribuind în mod semnificativ la crearea unui spațiu european de cercetare operațional pentru mări și oceane, permițând utilizarea sustenabilă a resurselor existente și neexploatate ale acestora, consolidând rolul de lider al Europei și competitivitatea industriilor maritime, protejând, totodată, mediul marin și permițând adaptarea la efectele schimbărilor climatice.

               (9)

               Pentru atingerea țintelor stabilite prin prezenta recomandare, statele membre ar trebui să coopereze cu Comisia la analizarea unor eventuale inițiative ale Comisiei de a sprijini statele membre la întocmirea și punerea în practică a agendei strategice de cercetare.

               (10)

               Pentru ca Comisia să poată raporta Parlamentului European și Consiliului, statele membre ar trebui să raporteze periodic Comisiei progresele realizate în privința acestei inițiative de programare în comun,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Statele membre sunt încurajate să își actualizeze, după necesități, viziunea comună despre modul în care cooperarea și coordonarea în domeniul cercetării la nivelul Uniunii pot contribui la îndeplinirea obiectivului de a menține mările și oceanele sănătoase și productive și de a valorifica la maximum oportunitățile pe care le oferă acestea (9).

               2.

               Statele membre sunt încurajate să adopte o agendă strategică comună de cercetare în care să stabilească nevoile și obiectivele de cercetare pe termen mediu și lung în domeniul cercetării referitoare la mări și oceane. Agenda strategică de cercetare trebuie să includă un plan de punere în aplicare care să stabilească prioritățile și termenele și să precizeze acțiunile, instrumentele și resursele necesare pentru punerea sa în practică.

               3.

               Statele membre sunt încurajate să includă următoarele acțiuni ca parte din agenda strategică de cercetare și din planul de punere în aplicare:

                           (a)

                           finalizarea identificării și a schimbului de informații despre programele, activitățile și capacitățile de cercetare naționale pertinente;

                           (b)

                           consolidarea capacităților comune de analiză prospectivă și de evaluare tehnologică;

                           (c)

                           efectuarea unui schimb de informații, resurse, bune practici, metodologii și orientări;

                           (d)

                           identificarea domeniilor sau a activităților de cercetare care ar beneficia de avantajele coordonării sau, dacă este cazul, de cereri comune de propuneri sau de utilizarea în comun a resurselor;

                           (e)

                           definirea modalităților pentru cercetarea care urmează a fi efectuată în comun în domeniile enumerate la litera (d);

                           (f)

                           punerea la dispoziție spre a fi folosite în comun, dacă este cazul, a infrastructurilor de cercetare existente sau crearea într-un mod coordonat de structuri noi, precum infrastructuri de observare marină, și elaborarea de modele și aplicații pentru nevoile identificate;

                           (g)

                           încurajarea unei colaborări mai bune între sectoarele public și privat și a inovării deschise între diversele activități de cercetare și sectoare economice în ceea ce privește observarea marină, resursele marine și activitățile maritime;

                           (h)

                           promovarea abordărilor interdisciplinare și stimularea schimburilor și a interacțiunilor în sectoarele marin și maritim;

                           (i)

                           elaborarea unor interfețe științifice/politice adecvate cu privire la aspecte pertinente, precum punerea în aplicare a Directivei 2008/56/CE și a amenajării spațiului maritim ca obiectiv esențial al comunicării privind „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană”.

               4.

               Statele membre sunt încurajate să instituie o structură comună eficientă de gestionare în domeniul cercetării referitoare la mări și oceane, cu mandatul de a stabili condiții, reguli și proceduri comune de cooperare și coordonare și de a monitoriza punerea în practică a agendei strategice de cercetare.

               5.

               Statele membre sunt încurajate să pună în practică în comun agenda strategică de cercetare, inclusiv prin intermediul programelor lor naționale de cercetare sau al altor activități de cercetare naționale, în conformitate cu orientările pentru Condițiile-cadru referitoare la programarea în comun elaborate de Grupul la nivel înalt pentru programarea în comun din cadrul Consiliului (10).

               6.

               Statele membre sunt încurajate să coopereze cu Comisia în vederea analizării posibilelor inițiative de a sprijini statele membre în întocmirea și punerea în practică a agendei strategice de cercetare și de a coordona programele comune cu alte inițiative ale Uniunii în acest domeniu, în special Rețelele spațiului european de cercetare axate pe cercetarea marină și maritimă și Programul comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS).

               7.

               Statele membre sunt încurajate să raporteze periodic Comisiei, prin rapoarte intermediare anuale, progresul înregistrat în privința acestei inițiative de programare în comun.

      Adoptată la Bruxelles, 16 septembrie 2011.

            Pentru Comisie

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Membru al Comisiei

      (1)  „Punerea în aplicare a Directivei Habitate în zonele marine și costiere”, Comisia Europeană, 1998, ISBN: 92-828-4276-2.

      (2)  Eurostat Statistics in focus, 38/2010, Portrait of EU coastal regions (Statisticile Eurostat pe scurt, 38/2010, Prezentarea regiunilor costiere ale UE).

      (3)  COM(2007) 574 final.

      (4)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

      (5)  COM(2010) 2020.

      (6)  COM(2008) 534.

      (7)  COM(2008) 468.

      (8)  10246/10.

      (9)  http://www.jpi-oceans.eu

      (10)  ERC-GPC 1311/10. Joint Programming in research 2008-2010 and beyond – Report of the High Level Group on Joint Programming to the Council of 12 November 2010 – Annex II (Programarea în comun a cercetării pentru 2008-2010 și ulterior – Raportul către Consiliu al Grupului la nivel înalt pentru programarea în comun a cercetării din 12 noiembrie 2010 – anexa II).


title: Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2015

text:
               24.7.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 219/74

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 10 iulie 2012
   privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2015
   2012/C 219/22
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   după consultarea Comitetului economic și financiar,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2011-2014.

               (4)

               La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovacia ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

               (5)

               La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

               (6)

               Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

               (7)

               La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

               (9)

               La 30 aprilie 2012, Slovacia a prezentat Programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și Programul său național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (10)

               Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Acest scenariu este, în linii mari, conform cu previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, deși acestea implică o creștere oarecum mai mare a PIB-ului real în 2012. Obiectivul declarat al strategiei bugetare, astfel cum este prevăzut în programul de stabilitate, este de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Etapele intermediare definite în vederea atingerii acestui obiectiv constau în punerea riguroasă în aplicare a bugetului pentru 2012 și reducerea deficitului global la mai puțin de 3 % din PIB în 2013, termen-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Cu toate acestea, este posibil ca realizarea obiectivului privind deficitul global în 2013 să nu se ridice la nivelul preconizărilor. Programul de stabilitate a modificat obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), înlocuind bugetul aproape de echilibru cu un deficit structural de 0,5 % din PIB, care nu se prevede a fi atins în decursul perioadei de programare. Noul OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu în perioada 2010-2013 se ridică la 1,3 % din PIB, cu mult peste valoarea cerută, conform recomandării Consiliului, efortul bugetar rezidual fiind oarecum transferat către 2013. Obiectivul pentru 2013 este supus riscurilor, având în vedere că este posibil ca măsurile propuse privind veniturile să nu se ridice la nivelul obiectivului stabilit; punerea în aplicare simultană a tuturor măsurilor la scară mică poate fi dificil de realizat, inclusiv având în vedere revizuirile în sens ascendent ale țintelor de deficit care au fost efectuate în trecut.
               În plus, o reducere generală suplimentară a cheltuielilor se poate dovedi a fi nesustenabilă pe termen mediu. În 2014 și 2015, efortul bugetar mediu se ridică la 0,3 % din PIB în fiecare an, valoare mai mică decât ajustarea necesară de 0,5 % din PIB pentru țările care nu au îndeplinit încă OTM. Cu toate acestea, conform programului de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este în conformitate cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în ultimii ani ai programului de stabilitate. Datoria publică ar urma să rămână cu mult sub 60 % din PIB. Deși Slovacia a adoptat legislația privind crearea Consiliului fiscal, până în prezent acesta nu a fost instituit, iar legislația privind plafoanele de cheltuieli nu a fost încă adoptată.

               (11)

               Având în vedere diminuarea posibilităților de consolidare suplimentară bazată pe cheltuieli și nevoia de a sprijini continuarea convergenței, prin intermediul cheltuielilor întreprinse în domenii-cheie, cum ar fi educația, inovarea și infrastructura de transport, se pot adopta măsuri vizând lărgirea bazei de impozitare, reducerea evaziunii fiscale și îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale, fără a aduce prejudicii perspectivelor pe termen scurt de creștere economică. Găsirea de soluții pentru diferența foarte mare, una dintre cele mai ridicate din UE, dintre veniturile reale și veniturile teoretice din TVA, ar putea genera venituri suplimentare semnificative. De asemenea, există posibilitatea de a spori veniturile provenite din acele impozite care sunt cel mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, inclusiv impozitele funciare și taxele de mediu. Impozitarea efectivă a veniturilor salariale variază în funcție de diferitele tipuri de încadrare în muncă. Acest context încurajează trecerea la forme mai flexibile de încadrare în muncă, cu efecte negative atât pe termen scurt, cât și pe termen lung asupra conturilor publice.

               (12)

               Slovacia a soluționat doar parțial sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, deoarece nu a pus în aplicare modificările preconizate în ceea ce privește pilonul de tip redistributiv al sistemului său de pensii. Au fost luate măsuri pentru a spori viabilitatea pilonului de pensii finanțate integral. Cu toate acestea, un cadru juridic instabil, care în trecut a făcut în mod frecvent obiectul unor modificări semnificative, a generat costuri de adaptare considerabile și a introdus incertitudine în ceea ce privește pilonul de pensii finanțate integral.

               (13)

               Nu a fost luată nicio măsură importantă în vederea soluționării problemei șomajului din Slovacia. Este în continuare necesar să fie sporită eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și să fie îmbunătățită capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Este, de asemenea, necesar să se ia măsuri pentru a spori participarea pe piața muncii a lucrătorilor în vârstă și a femeilor, în special prin furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor. Sarcina fiscală, inclusiv toate plățile obligatorii, rămâne relativ ridicată pentru lucrătorii cu venituri reduse, iar o parte dintre persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă primesc puține stimulente pentru a trece de la asistență socială la un loc de muncă slab remunerat.

               (14)

               Doar un număr limitat de măsuri au fost adoptate pentru a îmbunătăți calitatea insuficientă a sistemului de învățământ și de formare. În vederea găsirii de soluții pentru nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor din Slovacia, este necesară adoptarea și punerea imediată în aplicare a Planului de acțiune pentru tineret, în conformitate cu concluziile echipei comune de acțiune Slovacia-Comisia Europeană privind șomajul în rândul tinerilor, care prevede o reformă a educației și formării profesionale, precum și a învățământului superior. A fost adoptată o strategie actualizată privind învățarea pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, nu au fost introduse stimulente precise pentru a se asigura un grad mai ridicat de participare.

               (15)

               Comunitățile marginalizate, inclusiv romii, sunt în mare măsură excluse de pe piața muncii și din sistemul educațional tradițional, ceea ce reprezintă un important potențial de muncă insuficient utilizat în economia slovacă. Pentru a rezolva această problemă, Slovacia ar trebui să își intensifice eforturile vizând atât îmbunătățirea rezultatelor din domeniul educației în cazul grupurilor marginalizate, cât și consolidarea politicilor de reintegrare pentru adulți.

               (16)

               Slovacia a sporit în mod semnificativ transparența normelor privind achizițiile publice și a sistemului judiciar, deși procedurile judiciare continuă să fie lungi și costisitoare. Cu toate acestea, calitatea generală și capacitatea instituțiilor publice rămâne precară. Administrația publică nu dispune de o abordare strategică, este afectată de schimbarea frecventă a personalului și de consolidarea insuficientă a capacităților, ceea ce împiedică elaborarea și punerea în aplicare a politicilor, precum și furnizarea serviciilor publice.

               (17)

               Slovacia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

               (18)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

               (19)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Slovaciei, iar avizul său (6) este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ Slovaciei să ia măsuri în perioada 2012-2013 astfel încât:

               1.

               Să adopte măsuri suplimentare în 2012 și să precizeze măsurile necesare în 2013, pentru a corecta deficitul excesiv în mod durabil și pentru a garanta efortul de ajustare structurală definit în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; să pună în aplicare reduceri cu țintă precisă ale cheltuielilor, menținând în același timp cheltuielile care favorizează creșterea economică, precum și să își intensifice eforturile în vederea îmbunătățirii eficienței cheltuielilor publice; ulterior, să asigure un efort corespunzător de ajustare structurală pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv a criteriului de referință privind cheltuielile; să accelereze instituirea Consiliului fiscal și să adopte normele privind plafoanele de cheltuieli.

               2.

               Să încurajeze respectarea obligațiilor fiscale, în special printr-o mai mare eficiență a colectării TVA; să reducă denaturările în materie de impozitare a veniturilor salariale între diferitele tipuri de încadrare în muncă, de exemplu prin limitarea deducerilor fiscale; să stabilească o legătură între impozitele pe bunurile imobiliare și valoarea de piață a proprietății; să recurgă, într-o mai mare măsură, la taxele de mediu.

               3.

               Să continue adaptarea pilonului de pensii de tip redistributiv, în special prin modificarea mecanismului de indexare, crearea unei legături directe între vârsta legală de pensionare și speranța de viață, precum și introducerea unui factor de viabilitate în formula de calculare a pensiilor, astfel încât schimbările demografice să fie luate în considerare; să asigure, de asemenea, stabilitatea și viabilitatea pilonului de pensii finanțate integral.

               4.

               Să consolideze capacitatea administrativă a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru a îmbunătăți identificarea obiectivelor politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, precum și elaborarea și evaluarea acestora, astfel încât să se asigure servicii mai personalizate de ocupare a forței de muncă în cazul tinerilor, șomerilor de lungă durată, lucrătorilor în vârstă și femeilor; să asigure disponibilitatea infrastructurilor pentru îngrijirea copiilor; să reducă sarcina fiscală pentru lucrătorii slab remunerați și să adapteze sistemul de asigurări sociale.

               5.

               Să adopte și să pună în aplicare Planul de acțiune pentru tineret, în special în ceea ce privește calitatea și relevanța pe piața muncii a educației și formării profesionale, inclusiv prin introducerea unui sistem de ucenicie; să amelioreze calitatea învățământului superior prin asigurarea calității și orientarea către rezultate.

               6.

               Să ia măsuri în vederea îmbunătățirii accesului la școlarizare și la educație preșcolară, precum și a calității acestora, în cazul grupurilor vulnerabile, inclusiv al romilor; să asigure reintegrarea pe piața muncii a adulților, prin instituirea de măsuri de activare și de servicii personalizate pentru ocuparea forței de muncă, prin educația destinată adulților și prin formare profesională de scurtă durată.

               7.

               Să consolideze calitatea serviciilor publice, inclusiv prin îmbunătățirea gestionării resurselor umane și prin întărirea capacităților analitice; să reducă în continuare durata procedurilor judiciare și să consolideze rolul Biroului de achiziții publice ca organism independent.

      Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. SHIARLY

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

      (3)  JO C 272, 15.9.2011, p. 1.

      (4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

      (6)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


Anunţ juridic important

|

52008SC0573

Recomandare pentru o decizie a Consiliului de abrogare a Deciziei 2005/730/CE privind existenţa unui deficit excesiv în Portugalia  /* SEC/2008/0573 final */

         RO
            (...PICT...)|COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE|
            Bruxelles, 7.5.2008
            SEC(2008) 573 final

            Recomandare pentru o
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2005/730/CE privind existența unui deficit excesiv în Portugalia
            (prezentată de Comisie)
            EXPUNERE DE MOTIVE
            1. Context
            Articolul 104 din Tratat stabilește că statele membre ar trebui să evite deficitele excesive și prevede o procedură pentru identificarea și corectarea acestora. Procedura de deficit excesiv (PDE) este menționată, de asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului privind „accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv” JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5). , care face parte din Pactul de stabilitate și creștere. În conformitate cu articolul 104 alineatul (2) din Tratat, Comisia trebuie să monitorizeze respectarea disciplinei bugetare pe baza a două criterii, respectiv:   (a) dacă raportul dintre deficitul public planificat sau real și produsul intern brut depășește valoarea de referință de 3% din PIB (cu excepția cazului în care raportul s-a diminuat în mod semnificativ și constant, și atinge un nivel apropiat de valoarea de referință;   sau, în mod alternativ, depășirea valorii de referință este doar excepțională și temporară și respectivul raport se menține aproape de valoarea de referință);   și (b) dacă raportul dintre datoria publică și produsul intern brut depășește valoarea de referință de 60% din PIB (cu excepția cazului în care acest raport se diminuează suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător).[1]
            JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).
            În conformitate cu Protocolul privind procedura de deficit excesiv anexat la Tratat, Comisia furnizează datele privind punerea în aplicare a PDE. În cadrul aplicării acestui protocol, statele membre trebuie să transmită datele privind deficitele și datoriile publice și variabilele conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1). , Cea mai recentă notificare a Portugaliei poate fi găsită la: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . . [2][3]
            JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).
            Cea mai recentă notificare a Portugaliei poate fi găsită la:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            La 22 iunie 2005, Comisia a inițiat PDE pentru Portugalia prin adoptarea unui raport în conformitate cu articolul 104 alineatul (3) din Tratat, pe baza unui deficit public general estimat de 6,2% din PIB și a unei datorii publice preconizate de 66,5% din PIB în 2005, datorie care a depășit valoarea de referință de 60% din PIB încă din 2003 și 2004, astfel cum s-a precizat în versiunea actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din iunie 2005 SEC(2005) 836. . La 20 septembrie 2005, Consiliul a decis, pe baza unei recomandări a Comisiei, că în Portugalia există un deficit excesiv în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratat JO L 274, 20.10.2005, p. 91. . În același timp, și tot pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Portugaliei recomandări în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat în vederea soluționării situației de deficit excesiv, cel târziu până în 2008 Toate documentele privind PDE pentru Portugalia pot fi găsite la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[4][5][6]
            SEC(2005) 836.
            JO L 274, 20.10.2005, p. 91.
            Toate documentele privind PDE pentru Portugalia pot fi găsite la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            În recomandarea sa în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat, Consiliul recomanda „autorităților portugheze să aducă deficitul public general sub 3% din PIB într-o manieră fiabilă și durabilă până cel târziu în 2008, prin luarea unor măsuri pe termen mediu. În mod specific, în acest scop, autoritățile portugheze ar trebui: să limiteze deteriorare poziției fiscale în 2005, prin punerea în aplicare cu rigurozitate a măsurilor corective preconizate; să pună în aplicare în mod integral măsurile necesare pentru a asigura o corecție durabilă și pregnantă a deficitului bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, realizând un progres substanțial printr-o reducere de 1,5% din PIB în 2006 față de 2005, urmată de o scădere semnificativă cu cel puțin ¾% din PIB în fiecare dintre următorii doi ani; să pună urgent în aplicare reforme în vederea menținerii sub control și a reducerii cheltuielilor în anii următori; să profite de orice ocazie pentru a accelera reducerea deficitului bugetar și să fie pregătite să adopte măsurile suplimentare necesare pentru a reuși să corecteze deficitul excesiv până în 2008.” De asemenea, Consiliul a recomandat autorităților portugheze „să ia măsurile necesare pentru a se asigura că ponderea datoriei publice brute se înscrie ferm pe o traiectorie descendentă și se apropie într-un ritm satisfăcător de valoarea de referință, luând măsuri pentru ca evoluția datoriei să reflecte progresul realizat în ceea ce privește reducerea deficitului, evitând tranzacții financiare cu efect de creștere a datoriei și evaluând cu atenție posibilul impact asupra datoriei al proiectelor de investiții publice majore, inclusiv al celor realizate în parteneriat cu sectorul privat”. Consiliul a cerut autorităților portugheze să „continue ameliorarea colectării și prelucrării datelor generale ale administrației publice.”
            În plus, Consiliul a invitat autoritățile portugheze „să se asigure că consolidarea bugetară vizând atingerea unei poziții bugetare pe termen mediu echilibrate sau în exces este susținută printr-o reducere a deficitului ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, cu cel puțin 0,5% din PIB pe an după ce deficitul excesiv a fost corectat.”
            Tabelul 1: Ajustare aprobată de Consiliu la 20 septembrie 2005
            % din PIB, cu excepția unor indicații contrare|2005|2006|2007|2008|
            Soldul general al administrației publiceschimbarea soldului structuralp.m.: Creștere reală PIB (%)|deficit de (cel mult) 6,20,8|-4,8+1,51,4|deficit <4+¾ (cel puțin)2,2|deficit <3+¾ (cel puțin)2,6|
            Notă:  sold structural = sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare
            Sursă:  Recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat, în care se citează varianta actualizată a programului de stabilitate din iunie 2005
            La 22 iunie 2006, după expirarea termenului de 6 luni pentru luarea de măsuri, fixat prin recomandarea Consiliului, Comisia a efectuat o evaluare a măsurilor luate de autoritățile portugheze pentru a pune capăt situației deficitului public excesiv. Pe baza acestei evaluări, Comisia a adoptat o comunicare către Consiliu, în care se concluziona că guvernul portughez a luat măsuri adecvate care i-au permis să progreseze în direcția corectării deficitului excesiv în termenele fixate de Consiliu și că, la momentul respectiv, nu se impunea luarea niciunei măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv din Portugalia SEC(2006) 786.  . În cadrul reuniunii din 11 iulie 2006, Consiliul a fost de acord cu această evaluare.[7]
            SEC(2006) 786.
            În conformitate cu articolul 104 alineatul (12), o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv se abrogă, pe baza unei recomandări a Comisiei, atunci când, în opinia Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.
            2. Evolu Ț ii recente privind deficitul
            Datele furnizate de către Comisie (Eurostat) în urma raportului prezentat de către Portugalia înainte de 1 aprilie 2008 arată că deficitul public general în 2007 reprezenta 2,6% din PIB Comunicat de presă al Eurostat nr. 54 din 18.4. 2008. , față de 6,1% din PIB în 2005 și 3,9% din PIB în 2006 (a se vedea Tabelul 2). Având în vedere deficitul comunicat în prezent și valoarea de referință a deficitului, este puțin probabil ca o revizuire ulterioară să crească ponderea deficitului public în 2007 la peste 3% din PIB Ratele deficitului sunt în general revizuite – ascendent sau descendent – după publicarea primelor rezultate în raportul din primăvară. Pentru ansamblul statelor membre UE, revizuirile sunt în general relativ mici și în medie aproape egale cu zero. În cazul Portugaliei, revizuirile ascendente ale ratei deficitului au fost relativ mai frecvente decât revizuirile descendente; acest lucru ar putea însemna existența unei anumite subiectivități în ceea ce privește colectarea primelor rezultate Cu toate acestea, și chiar dacă nu se exclud revizuiri ulterioare ale conturilor publice portugheze, datele din ultimii ani s au dovedit mai fiabile decât în trecut.  .[8][9]
            Comunicat de presă al Eurostat nr. 54 din 18.4. 2008.
            Ratele deficitului sunt în general revizuite – ascendent sau descendent – după publicarea primelor rezultate în raportul din primăvară. Pentru ansamblul statelor membre UE, revizuirile sunt în general relativ mici și în medie aproape egale cu zero. În cazul Portugaliei, revizuirile ascendente ale ratei deficitului au fost relativ mai frecvente decât revizuirile descendente; acest lucru ar putea însemna existența unei anumite subiectivități în ceea ce privește colectarea primelor rezultate Cu toate acestea, și chiar dacă nu se exclud revizuiri ulterioare ale conturilor publice portugheze, datele din ultimii ani s au dovedit mai fiabile decât în trecut.
            Traiectoria recentă a deficitului public s-a materializat pe fondul unei creșteri economice lente, dar în curs de ameliorare, ratele de creștere a PIB-ului real progresând de la 0,9% în 2005, la 1,3% în 2006 și la 1,9% în 2007. Se estimează că deviația PIB s-a diminuat într-o anumită măsură pe parcursul aceleiași perioade.
            Execuția bugetară în 2006 și în 2007 era mai bună decât se aștepta în momentul emiterii recomandării în conformitate cu articolului 104 alineatul (7) din Tratat În comparație cu orientările fiscale prezentate în varianta actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din iunie 2005, pe baza căreia s-a inițiat prezenta procedură de deficit excesiv, astfel cum este definită în Secțiunea 1.  . Este de remarcat faptul că deficitul înregistrat în anii respectivi a fost cu aproximativ 1 punct procentual din PIB mai mic decât fusese prevăzut inițial în varianta actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din iunie 2005 Revizuirile seriilor de date referitoare la PIB din ultima perioadă a anului 2005 și prima perioadă a anului 2006 au dus la o creștere a nivelului PIB, ceea ce a redus automat nivelul ratei deficitului cu ¼ de punct procentual din PIB. . Progresul realizat reiese, de asemenea, din comparația între rezultatul financiar al anului 2007 și deficitul estimat de 3% din PIB, prezentat în versiunea actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din decembrie 2007. În concluzie, s-a atins un deficit public sub valoarea de referință de 3% din PIB cu un an înainte de termenul fixat de Consiliu. Într-adevăr, după cum a cerut Consiliul în recomandarea sa în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat, autoritățile portugheze au profitat de ocazia de a accelera reducerea deficitului bugetar, în primul rând printr-o organizare mai bună decât era de așteptat a încasării veniturilor . [10][11]
            În comparație cu orientările fiscale prezentate în varianta actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din iunie 2005, pe baza căreia s-a inițiat prezenta procedură de deficit excesiv, astfel cum este definită în Secțiunea 1.
            Revizuirile seriilor de date referitoare la PIB din ultima perioadă a anului 2005 și prima perioadă a anului 2006 au dus la o creștere a nivelului PIB, ceea ce a redus automat nivelul ratei deficitului cu ¼ de punct procentual din PIB.
            Reducerea deficitului bugetar realizată în 2006 și în 2007 a fost posibilă atât datorită unei scăderi a raportului cheltuieli publice-PIB, cât și unei creșteri a raportului venituri-PIB. Rata cheltuielilor a scăzut cu aproximativ 1¼ puncte procentuale din PIB în 2006 și cu aproape ½ puncte procentuale din PIB în 2007. În paralel, rata veniturilor publice a crescut cu aproximativ ¾ puncte procentuale din PIB atât în 2006, cât și în 2007. Consolidarea fiscală s-a bazat în principal pe măsuri structurale, cu contribuția marginală a unei operațiuni cu caracter excepțional reprezentând 0,1% din PIB în 2007 Legată de contractul de concesionare, pe termen lung, a exploatării unui baraj și consemnată ca reducere a altor cheltuieli de investiții, în conformitate cu normele SEC 95.  .[12]
            Legată de contractul de concesionare, pe termen lung, a exploatării unui baraj și consemnată ca reducere a altor cheltuieli de investiții, în conformitate cu normele SEC 95.
            În ceea ce privește cheltuielile, valoarea reală a cheltuielilor primare curente s-a stabilizat atât în 2006 cât și în 2007. În special, reducerea remunerațiilor acordate salariaților guvernamentali a avut un rol crucial în restrângerea cheltuielilor, realizată prin reducerea numărului de posturi din administrația publică și, într-o mai mică măsură, prin restricții salariale constând în indexări salariale anuale inferioare ratei inflației și în înghețarea creșterilor salariale acordate în funcție de vechime. În același timp, transferurile sociale, cu excepția celor în natură, au cunoscut o ușoară scădere în raport cu ritmul foarte mare de creștere din anii precedenți. Acest rezultat a fost favorizat de o încetinire a cheltuielilor destinate pensiilor, în principal din cauza scăderii numărului de pensionări, și, în 2007, de reducerea alocațiilor pentru șomaj. Reducerea investițiilor publice a contribuit, de asemenea, la limitarea cheltuielilor și, în consecință, la reducerea deficitului cu aproximativ ½% din PIB în 2006. În ansamblu, aceste cifre sunt în conformitate cu recomandarea Consiliului privind punerea în aplicare a unor măsuri de restrângere a cheltuielilor, un exemplu fiind reforma sistemului de pensii.
            În ceea ce privește veniturile, veniturile din impozite au crescut într-un ritm rapid, în special în contextul unei lente creșteri economice (și, mai concret, în raport cu cererea internă). Această evoluție pare să fie rezultatul unei creșteri cu 2 puncte procentuale a cotelor standard de TVA (de la 19% la 21%) în iulie 2005, al măsurilor discreționare de creștere a cotelor anumitor taxe (accize, contribuții sociale pentru anumite categorii de salariați, o nouă cotă marginală a impozitului pe venitul personal în cazul unor venituri foarte mari) și al unor degrevări mai reduse în ceea ce privește anumite impozite directe. Mai mult, abundența veniturilor din impozite se poate explica, în mare parte, prin câștigurile rezultate din reorganizarea administrației financiare și din respectarea obligațiilor fiscale, care au condus, se pare, la mărirea bazelor de impozitare și ale căror efecte s-au prelungit într-o mare măsură. În plus, o administrație financiară mai eficientă a permis realizarea unor rate de recuperare mai bune a impozitelor restante. În 2007, veniturile suplimentare din impozite proveneau din creșterea rentabilității anumitor mari corporații și din impozitele asupra patrimoniului imobiliar. Alte venituri (inclusiv cele provenite din vânzarea de bunuri și servicii de către guvern) au crescut cu aproape ½ puncte procentuale din PIB în termeni acumulați în 2006 și 2007. Într-o anumită măsură, aceasta s-a datorat și faptului că, față de 2005, când întreprinderile de stat nu au plătit dividende către stat, situația s-a inversat.
            Dezvoltările bugetare și economice descrise mai sus au condus la o reducere semnificativă a deficitului structural (deficitul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare) în 2006 și 2007. În anul 2006, s-a realizat o reducere cu aproximativ 2 puncte procentuale din PIB, urmată de o scădere cu aproximativ 1punct procentual din PIB în 2007 (a se vedea tabelul 2). Aceste rezultate par să fi depășit cu mult recomandarea Consiliului în conformitate cu articolului 104 alineatul (7) din Tratat prin care se cerea o reducere a soldului structural cu 1,5% din PIB în 2006 față de 2005 și cu cel puțin ¾% din PIB în 2007.
            3. Prognoze de deficit pentru 2008  Ș i anii următori
            În conformitate cu previziunile economice din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei, se preconizează că deficitul public general va scădea cu 2,2% din PIB în 2008, în condițiile unei creșteri reale a PIB estimate la 1,7%. Această previziune este comparabilă cu obiectivul bugetar de 2,4% din PIB stabilit în varianta actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din decembrie 2007 (cu o creștere reală a PIB estimată la 2,2%) și de obiectivul revizuit de 2,2% din PIB, anunțat la 26 martie, după publicarea rezultatelor bugetare pentru anul 2007.
            Ameliorarea balanței fiscale, prevăzută pentru 2008, se bazează în special pe venituri. În 2008, se estimează că încasările globale din impozite vor continua să crească mai rapid decât PIB-ul nominal, însă în mod sigur cu o marjă mai redusă decât în 2007. Într-adevăr, se așteaptă ca elasticitatea impozitelor să înceapă să se apropie mai mult de media sa istorică după cifrele foarte mari din ultimii ani, reflectând, astfel, ipoteza că câștigurile marginale datorate reorganizării administrației financiare și respectării obligațiilor fiscale ar putea intra într-o fază de declin. În 2008, veniturile obținute din impozite vor beneficia de o normalizare a veniturilor nete din TVA după reducerea perioadei maxime de rambursare aplicată în 2006 și 2007. Cu toate acestea, reducerea cotei standard de TVA cu 1 punct procentual (de la 21% la 20%), începând de la 1 iulie 2008, va atrage după sine reducerea veniturilor obținute din impozite. În plus, se estimează că și alte venituri publice vor crește într-o anumită măsură ca procent din PIB, datorită creșterii fondurilor UE, în contextul punerii în aplicare a noului Cadru strategic național de referință Concomitent, aceste creșteri vor genera, de asemenea, cheltuieli adiționale, ceea ce va atenua, în consecință, impactul acestor venituri asupra soldului bugetar global. . Se preconizează că raportul cheltuieli-PIB va rămâne stabil. În special, se așteaptă ca partea din PIB reprezentând cheltuielile cu personalul să scadă cu aproximativ 0,4 puncte procentuale din cauza moderării nivelului salariilor și a numărului în scădere de posturi în administrația centrală. Cheltuielile cu dobânzile vor fi limitate ca rezultat al reducerii discreționare, începând din prima parte a anului 2008, a structurii ratei dobânzii pentru certificatele de depozit emise de guvern. Concesionarea barajelor hidroelectrice de către guvern constituie o măsură cu caracter excepțional care contribui în mod excepțional la reducerea deficitului cu aproape 0,2% din PIB. Contabilizată ca reducere a altor cheltuieli de investiții în conformitate cu normele SEC95, dar o parte din încasările rezultate din această operațiune este plătită companiilor de electricitate ca o compensație, astfel încât creșterea costurilor de producție să nu afecteze decât treptat consumatorii.[13][14]
            Concomitent, aceste creșteri vor genera, de asemenea, cheltuieli adiționale, ceea ce va atenua, în consecință, impactul acestor venituri asupra soldului bugetar global.
            Contabilizată ca reducere a altor cheltuieli de investiții în conformitate cu normele SEC95, dar o parte din încasările rezultate din această operațiune este plătită companiilor de electricitate ca o compensație, astfel încât creșterea costurilor de producție să nu afecteze decât treptat consumatorii.
            În ipoteza menținerii politicilor, previziunile economice din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei prevăd un deficit public de 2,6% din PIB în 2009 pe fondul unei creșteri a PIB-ului real de 1,6% din PIB. În varianta actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din decembrie 2007, se stabilește, pentru 2009, un obiectiv bugetar de 1,5% din PIB pe fondul unei creșteri a PIB-ului real cu 2,8%. În conformitate cu previziunile economice din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei, se așteaptă ca evoluția soldului fiscal să se bazeze în special pe o reducere a fiscalității, reflectând tot impactul reducerii cotei standard de TVA din iulie 2008. În plus, conform previziunilor, importante baze de impozitare macroeconomice, precum consumul casnic și remunerarea salariaților, vor progresa într-un ritm mai lent decât PIB, în timp ce veniturile fiscale, spre deosebire de anii precedenți, vor evolua în paralel cu bazele de impozitare relevante. Prin urmare, se presupune că lărgirea bazelor de impozitare menționate în Secțiunea 2 are, în esență, un caracter permanent. Cu toate acestea, în cazul în care o parte din aceste câștiguri ar deveni ex-post temporare sau mai puțin viabile sau în cazul în care câștigurile în cauză ar fi afectate de încetinirea ritmului economic, perspectiva bugetară ar deveni mai sumbră. Întreruperea operațiunii excepționale puse în aplicare în 2008 va duce la o nouă creștere a deficitului nominal. Incertitudinea, mai mare decât de obicei, care planează asupra evoluției situației financiare și economice creează o serie de riscuri pentru finanțele publice.
            În conformitate cu previziunile economice din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei, se așteaptă ca soldul structural să se amelioreze cu ¼ puncte procentuale din PIB în 2008. În condițiile menținerii politicilor, se prevede o degradare cu ¼ puncte procentuale din PIB în 2009. În aceste condiții, este necesar un efort substanțial în direcția consolidării finanțelor publice în cadrul execuției bugetare pentru anul 2008, precum și un buget ambițios în 2009 pentru a se putea asigura respectarea recomandării Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat, prin diminuarea soldului structural cu cel puțin 0,5% din PIB pe an pentru a se atinge pe termen mediu, după ce deficitul excesiv a fost corectat, o poziție apropiată de echilibru sau excedentară.
            În versiunea actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din decembrie 2007, s-au stabilit următoarele obiective privind deficitul: 0,4% din PIB în 2010 și 0,2% din PIB în 2011. Aceste estimări trebuie situate în contextul unei scăderi, conform previziunilor, cu 3% a ratei de creștere a PIB în ambii ani. În avizul privind programul actualizat, Consiliul a considerat că „este posibil ca orientarea bugetară menționată în program să nu permită atingerea obiectivului pe termen mediu (OTM) până în 2010, astfel cum se prevede în program. Cu toate că ritmul de consolidare în vederea atingerii OTM este conform cu Pactul de stabilitate și creștere, ajustarea poate necesita eforturi suplimentare, având în vedere riscurile(…).” JO C 73, 19.3.2008, p. 6. [15]
            JO C 73, 19.3.2008, p. 6.
            4. Evolu Ț ii  Ș i previziuni privind datoriile
            Coeficientul datoriei publice brute a depășit valoarea de referință de 60% din PIB în 2005, când a când a sărit la 63,6% din PIB de la 56,9% din PIB, în 2004. Diferența dintre aceste valori ale datoriei și cele estimate la momentul inițierii procedurii aplicabile deficitului excesiv reflectă, în special, revizuirile datelor privind PIB menționate în nota de subsol 11.  În 2006, coeficientul datoriei a crescut și mai mult, până la 64,7% din PIB, și a scăzut la 63,6% din PIB în 2007. Creșterea coeficientului datoriei publice înregistrată în 2006 a fost consecința deficitului public primar ridicat și, într-o mai mică măsură, a faptului că rata dobânzii implicite la datoria publică a depășit creșterea PIB-ului nominal (așa-zisul „efect al bulgărelui de zăpadă”). În 2007, scăderea coeficientului datoriei a fost în mare parte rezultatul unei ajustări stoc-flux care a avut ca efect reducerea datoriei. Într-o mai mică măsură, accelerarea PIB-ului și un excedent primar marginal au favorizat, la rândul lor, reducerea coeficientului datoriei.[16]
            Diferența dintre aceste valori ale datoriei și cele estimate la momentul inițierii procedurii aplicabile deficitului excesiv reflectă, în special, revizuirile datelor privind PIB menționate în nota de subsol 11.
            În măsura în care coeficientul datoriei a scăzut în 2007, traiectoria urmată de datoria publică a fost în conformitate cu recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din 20 septembrie 2005. În plus, în 2006 și în 2007, ansamblul operațiunilor financiare a contribuit la o ajustare negativă stoc-flux și, prin urmare, la reducerea coeficientului datoriei publice: în 2006, încasările substanțiale din privatizări au reprezentat un factor esențial în diminuarea activelor financiare; în 2007, o diminuare a depozitelor și a numerarului a atras după sine o nouă reducere a activelor financiare și, în consecință, o ajustare stoc-flux care a avut ca efect reducerea datoriei. Cu excepția depozitelor și a numerarului, precum și a încasărilor din privatizare, achiziția netă de active financiare a rămas pozitivă în 2006 și 2007, ceea ce a contribuit la creșterea coeficientului datoriei.
            În conformitate cu previziunile economice din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei, coeficientul datoriei publice ar urma să crească ușor în 2008, depășind 64% din PIB, și să se stabilizeze, în condițiile menținerii politicii, la 64¼% din PIB în 2009. Această evoluție trebuie situată în contextul unei ușoare creșteri a PIB-ului nominal și al unui deficit public relativ ridicat în acest an și în anul următor. În 2008, pe baza proiectelor expuse în programul de stabilitate actualizat în decembrie 2007 al Portugaliei, coeficientul datoriei ar urma să reflecte o ajustare pozitivă stoc-flux, reprezentând 0,4% din PIB. Aceasta pare să se datoreze unei diferențe pozitive între deficiturile calculate prin sistemul de contabilitate de angajamente și cele calculate prin sistemul de contabilitate de casă, astfel cum apare , în mod implicit, în programul actualizat. Cifrele privind ajustarea stoc-flux au fost modificate astfel încât să reflecte reclasificarea recentă, de către autoritățile portugheze, a anumitor aporturi de capital în cazul unor spitale de stat ca transferuri de capital, în loc de operațiuni financiare.  Ipoteza că rambursarea datoriei, la o valoare mai mare decât valoarea nominală a acesteia, va crește mult în viitorul apropiat din cauza modificărilor aduse în ianuarie 2008 remunerării certificatelor de depozit, face ca presiunea ajustării stoc-flux să fie mai mare. În ansamblu, traiectoria coeficientului datoriei este conform recomandării Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat, în sensul că evoluția datoriei reflectă progresul realizat în ceea ce privește reducerea deficitului și că, în medie, în perioada 2006   2009, operațiunile financiare nu contribuie la creșterea coeficientului datoriei. [17]
            Aceasta pare să se datoreze unei diferențe pozitive între deficiturile calculate prin sistemul de contabilitate de angajamente și cele calculate prin sistemul de contabilitate de casă, astfel cum apare , în mod implicit, în programul actualizat. Cifrele privind ajustarea stoc-flux au fost modificate astfel încât să reflecte reclasificarea recentă, de către autoritățile portugheze, a anumitor aporturi de capital în cazul unor spitale de stat ca transferuri de capital, în loc de operațiuni financiare.
            5. Alte considera Ț ii
            În conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat, Consiliul a recomandat Portugaliei să amelioreze colectarea si prelucrarea datelor publice generale, având în vedere deficiențele evidente în domeniul compilării unor date statistice sigure în ceea ce privește finanțele publice.
            În ultimii ani, au avut loc modificări instituționale și alte ameliorări cu caracter tehnic în ceea ce privește colectarea datelor referitoare la conturile publice portugheze. Aceste modificări includ consolidarea cooperării, precum și o mai bună diviziune a muncii între Biroul național de statistică, Ministerul finanțelor și Banca centrală, în paralel cu creșterea resurselor, a responsabilității și a răspunderii Biroului statistic. Este de remarcat că, la începutul anului 2006, aceste trei instituții au semnat un acord de cooperare și au creat două grupuri de lucru care să analizeze conturile publice înainte de fiecare notificare bugetară și să discute aspecte metodologice. „ Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas ” (Acord de cooperare instituțională în domeniul statisticilor publice generale);   Versiunea in limba engleză este disponibilă pe site-ul:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .   A se vedea, de asemenea, „ Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics] ” [Inventarul consolidat al surselor și metodelor (pentru statisticile PDE)], disponibil pe site-ul: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.  Se estimează că aceste schimbări vor contribui la creșterea calității statisticilor din sectorul public. Colectarea și publicarea unor statistici trimestriale privind conturile publice ar trebui, de asemenea, să contribuie la creșterea fiabilității și a calității generale a conturilor anuale, în măsura în care tranzacțiile care necesită un tratament contabil specific vor fi identificate la timp. Se pare că sub-sectoarele administrației publice au făcut mari eforturi pentru a comunica la timp datele; în plus, datele referitoare la execuția bugetară au devenit mai detaliate și pot fi consultate la timp. În consecință, datele referitoare la ultimii ani s-au dovedit a fi mai fiabile decât în trecut. În concluzie, această evoluție indică faptul că recomandarea Consiliului a fost respectată.[18]
            „ Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas ” (Acord de cooperare instituțională în domeniul statisticilor publice generale);   Versiunea in limba engleză este disponibilă pe site-ul:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .   A se vedea, de asemenea, „ Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics] ” [Inventarul consolidat al surselor și metodelor (pentru statisticile PDE)], disponibil pe site-ul: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Concluzii
            Deficitul public general a scăzut semnificativ de la 6,1% din PIB în 2005 la 3,9% din PIB în 2006 și la 2,6% din PIB în 2007, ceea ce este sub valoarea de referință a deficitului de 3% din PIB. Măsurile care au contribuit la reducerea deficitului au avut, în cea mai mare parte, un caracter permanent. Soldul structural, și anume soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu aproximativ 2 puncte procentuale din PIB în 2006 și cu încă 1punct procentual din PIB în 2007, ceea ce depășește cu mult eforturile fiscale de 1,5% din PIB în 2006 și, respectiv, de cel puțin ¾% din PIB în 2007, recomandate de Consiliu. În conformitate cu previziunile din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei, se estimează că deficitul efectiv va scădea la 2,2% din PIB în 2008 (inclusiv măsurile cu caracter excepțional reprezentând aproape 0,2% din PIB, fără de care deficitul ar rămâne tot sub pragul de 3% din PIB). În condițiile menținerii politicii, deficitul este estimat la 2,6% din PIB în 2009. Aceasta indică faptul că deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o manieră fiabilă și durabilă.
            Datoria publică brută a înregistrat o scădere de la 64,7% din PIB în 2006 la 63,6% din PIB în 2007. În conformitate cu previziunile din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei, se estimează că datoria va crește ușor până la aproximativ 64% din PIB în 2008 și, respectiv, la 64¼% din PIB până în 2009, în condițiile menținerii politicii, în contextul creșterii lente a coeficientului de creștere a PIB și al unui deficit public încă destul de ridicat.
            Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Portugalia a fost corectată. În consecință, Comisia recomandă Consiliului să abroge deciziile sale privind existența unui deficit excesiv în Portugalia.
            Tabelul 2: Evoluții bugetare, 2005-2009
            % din PIB, cu excepția unor indicații contrare|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||COM|SP (2)|COM (3)|SP (2)|
            Soldul general al administrației publice|-6,1|-3,9|-2,6|-2,2|-2,4|-2,6|-1,5|
            |||||(-2.2)|||
            - Total venituri|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            - Total cheltuieli|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            Din care:|cheltuielile cu dobânzile|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|
            |formarea de capital fix brut|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|
            Sold primar|-3,5|-1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Măsuri cu caracter excepțional și temporare|-0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Sold structural (1)|-5,2|-3,2|-2,2|-1,9|-1,6|-2,2|-1,0|
            Sold structural primar (1)|-2,6|-0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Datorie publică brută (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Modificarea coeficientului datoriei (a) = (b) + (c) + (d) (5)|5,3|1,1|-1,1|0,5|-0,3|0,2|-1,6|
            Contribuții:|- sold primar (b)|3,5|1,1|-0,1|-0,6|-0,5|-0,1|-1,3|
            |- efectul „bulgărelui de zăpadă” (c)|0,7|0,3|-0,2|0,4|-0,1|0,3|-0,4|
            |- ajustarea stoc-flux (d)|1,1|-0,2|-0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|
            Pm Creștere reală PIB (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm Deviația PIB|-1,7|-1,6|-1,1|-1,0|-1,8|-1,0|-1,1|
            (...PICT...)(1) Sold (primar) ajustat ciclic, cu excepția măsurilor cu caracter excepțional și a măsurilor temporare.(2) Solduri ajustate ciclic și solduri structurale și deviațiile PIB în conformitate cu programul, conform calculelor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.(3) În ipoteza menținerii politicii.(4) Modificarea coeficientului datoriei brute poate fi defalcată după cum urmează:unde  t  este o perioadă de timp;  D, PD, Y  și  SF  reprezintă nivelul datoriei publice, deficitul primar, PIB-ul nominal, respectiv ajustarea stoc-flux, iar  i  și  y  reprezintă costul mediu al datoriei și creșterea PIB-ului nominal. Termenul dintre paranteze reprezintă efectul „bulgărelui de zăpadă”.(5) Suma componentelor poate fi diferită de rezultatul final datorită rotunjirii. Surse: Previziunile din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei (COM) și actualizarea din decembrie 2007 a programului de stabilitate (SP) Între paranteze, noile estimări oficiale anunțate de către autoritățile portugheze la 26 martie 2008.|
            Recomandare pentru o
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de abrogare a Deciziei 2005/730/CE privind existența unui deficit excesiv în Portugalia
            CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
            având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 104 alineatul (12),
            având în vedere recomandarea Comisiei,
            întrucât:
            (1) Prin Decizia 2005/730/CE a Consiliului JO L 274, 20.10.2005, p. 91. , în urma unei recomandări a Comisiei în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratat, s-a decis că în Portugalia există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public general estimat era de 6,2% din PIB în 2005, depășind valoarea de referință de 3% din PIB din Tratat, în timp ce datoria publică brută era estimată la 66,5% din PIB, peste valoarea de referință din Tratat, de 60% din PIB. [19]
            JO L 274, 20.10.2005, p. 91.
            (2) La 20 septembrie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5). , Consiliul a adresat Portugaliei o recomandare, în baza unei recomandări a Comisiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv cel târziu până în 2008. Recomandarea a fost făcută publică.[20]
            JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).
            (3) În conformitate cu articolul 104 alineatul (12) din Tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.
            (4) În conformitate cu Protocolul privind procedura de deficit excesiv, anexat la Tratat, Comisia furnizează datele pentru punerea în aplicare a procedurii. Ca parte a aplicării acestui protocol, statele membre trebuie să transmită datele privind deficitele și datoria publică și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 privind aplicarea Protocolului privind procedura de deficit excesiv anexată Tratatului de instituire a Comunității Europene JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1). .[21]
            JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).
            (5) Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 8g alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93, ca urmare a notificării din partea Portugaliei înainte de 1 aprilie 2008 și pe baza previziunilor din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei, se înregistrează următoarele concluzii:
            – deficitul public s-a redus de la 6,1% din PIB în 2005 la 3,9% din PIB în 2006 și la 2,6% din PIB în 2007, ceea ce este sub valoarea de referință a deficitului de 3% din PIB. Acesta din urmărește comparabil cu deficitul estimat de 3% din PIB, stabilit în versiunea actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din decembrie 2007,
            – atât reducerea raportului cheltuieli publice-PIB, cât și creșterea raportului venituri-PIB au contribuit la ameliorarea soldului public. Rata cheltuielilor a scăzut cu 1¼ puncte procentuale din PIB în 2006 și cu aproape ½ puncte procentuale din PIB în 2007. În paralel, rata veniturilor publice a crescut cu aproximativ ¾ de punct procentual din PIB atât în 2006, cât și în 2007. Consolidarea fiscală s-a bazat în principal pe măsuri structurale, cu contribuția marginală a unei operațiuni excepționale reprezentând 0,1% din PIB în 2007. Ameliorarea soldului structural (soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare) se estimează la 2 puncte procentuale din PIB în 2006 și, respectiv, la 1 punct procentual din PIB în 2007, aliniindu-se astfel recomandării Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat de reducere a soldului structural cu 1,5% din PIB în 2006 și cu cel puțin ¾% din PIB în 2007,
            – pentru 2008, previziunile din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei estimează o reducere în continuare a deficitului până la 2,2% din PIB, datorită, în special, unor venituri suplimentare, execuția bugetară beneficiind de pe urma unei operațiuni excepționale cu efect de reducere a deficitului cu 0,2% din PIB. Aceasta este în mare măsură în conformitate cu obiectivul oficial privind deficitul de 2,4% din PIB, stabilit în programului de stabilitate actualizat în decembrie 2007 al Portugaliei, precum și cu obiectivul revizuit de 2,2% din PIB anunțat de autoritățile portugheze la sfârșitul lunii martie 2008. Pentru 2009, în previziunile din primăvară se estimează că, în condițiile menținerii politicii, deficitul public va atinge 2,6% din PIB Aceasta indică faptul că deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o manieră fiabilă și durabilă. Se prevede o creștere a soldului structural în 2008 cu aproximativ ¼ puncte procentuale din PIB și, în condițiile menținerii politicii, o scădere a acestuia cu ¼ puncte procentuale din PIB în 2009. Această evoluție trebuie privită din perspectiva necesității de a înregistra progrese în sensul atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară, ceea ce, pentru Portugalia, înseamnă un deficit structural de 0,5% din PIB,
            – Datoria publică s-a diminuat de la 64,7% din PIB în 2006 la 63,6% în 2007. Se estimează că datoria publică va atinge aproximativ 64¼% din PIB în 2009, din cauza creșterii lente a PIB și a deficitului public încă relativ ridicat, prevăzute în previziunile economice din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei.
            (6) În opinia Consiliului, deficitul excesiv în Portugalia a fost corectat, iar Decizia 2005/730/CE ar trebui abrogată în consecință.
            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
            Articolul 1
            Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Portugalia a fost corectată.
            Articolul 2
            Decizia 2005/730/CE se abrogă.
            Articolul 3
            Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.
            Adoptată la Bruxelles,
            Pentru Consiliu
            Președintele
            [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).
            [2] JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).
            [3] Cea mai recentă notificare a Portugaliei poate fi găsită la: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            [4] SEC(2005) 836.
            [5] JO L 274, 20.10.2005, p. 91.
            [6] Toate documentele privind PDE pentru Portugalia pot fi găsite la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEC(2006) 786.
            [8] Comunicat de presă al Eurostat nr. 54 din 18.4. 2008.
            [9] Ratele deficitului sunt în general revizuite – ascendent sau descendent – după publicarea primelor rezultate în raportul din primăvară. Pentru ansamblul statelor membre UE, revizuirile sunt în general relativ mici și în medie aproape egale cu zero. În cazul Portugaliei, revizuirile ascendente ale ratei deficitului au fost relativ mai frecvente decât revizuirile descendente; acest lucru ar putea însemna existența unei anumite subiectivități în ceea ce privește colectarea primelor rezultate Cu toate acestea, și chiar dacă nu se exclud revizuiri ulterioare ale conturilor publice portugheze, datele din ultimii ani s au dovedit mai fiabile decât în trecut.
            [10] În comparație cu orientările fiscale prezentate în varianta actualizată a programului de stabilitate al Portugaliei din iunie 2005, pe baza căreia s-a inițiat prezenta procedură de deficit excesiv, astfel cum este definită în Secțiunea 1.
            [11] Revizuirile seriilor de date referitoare la PIB din ultima perioadă a anului 2005 și prima perioadă a anului 2006 au dus la o creștere a nivelului PIB, ceea ce a redus automat nivelul ratei deficitului cu ¼ de punct procentual din PIB.
            [12] Legată de contractul de concesionare, pe termen lung, a exploatării unui baraj și consemnată ca reducere a altor cheltuieli de investiții, în conformitate cu normele SEC 95.
            [13] Concomitent, aceste creșteri vor genera, de asemenea, cheltuieli adiționale, ceea ce va atenua, în consecință, impactul acestor venituri asupra soldului bugetar global.
            [14] Contabilizată ca reducere a altor cheltuieli de investiții în conformitate cu normele SEC95, dar o parte din încasările rezultate din această operațiune este plătită companiilor de electricitate ca o compensație, astfel încât creșterea costurilor de producție să nu afecteze decât treptat consumatorii.
            [15] JO C 73, 19.3.2008, p. 6.
            [16] Diferența dintre aceste valori ale datoriei și cele estimate la momentul inițierii procedurii aplicabile deficitului excesiv reflectă, în special, revizuirile datelor privind PIB menționate în nota de subsol 11.
            [17] Aceasta pare să se datoreze unei diferențe pozitive între deficiturile calculate prin sistemul de contabilitate de angajamente și cele calculate prin sistemul de contabilitate de casă, astfel cum apare , în mod implicit, în programul actualizat. Cifrele privind ajustarea stoc-flux au fost modificate astfel încât să reflecte reclasificarea recentă, de către autoritățile portugheze, a anumitor aporturi de capital în cazul unor spitale de stat ca transferuri de capital, în loc de operațiuni financiare.
            [18] „ Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas ” (Acord de cooperare instituțională în domeniul statisticilor publice generale);   Versiunea in limba engleză este disponibilă pe site-ul:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .   A se vedea, de asemenea, „ Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics] ” [Inventarul consolidat al surselor și metodelor (pentru statisticile PDE)], disponibil pe site-ul: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] JO L 274, 20.10.2005, p. 91.
            [20] JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).
            [21] JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).