title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 25 martie 2022 de modificare a Recomandării BCE/2017/10 privind specificațiile comune pentru exercitarea anumitor opțiuni și marje de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative (BCE/2022/13) 2022/C 142/01

text:
                  30.3.2022

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  C 142/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
         din 25 martie 2022
         de modificare a Recomandării BCE/2017/10 privind specificațiile comune pentru exercitarea anumitor opțiuni și marje de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative
         (BCE/2022/13)
         (2022/C 142/01)
         CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 4 alineatul (3) și articolul 6 alineatele (1) și (5) litera (c),
         întrucât:

                     (1)

                     La 4 aprilie 2017 Banca Centrală Europeană (BCE) a adoptat Recomandarea BCE/2017/10 a Băncii Centrale Europene (2) (denumită în continuare „Recomandarea privind opțiuni și marje de apreciere) prin care a stabilit specificații comune pentru exercitarea de către autoritățile naționale competente (ANC) a anumitor opțiuni și marje de apreciere prevăzute de legislația Uniunii în ceea ce privește instituțiile mai puțin semnificative. Legislația adoptată ulterior Recomandării privind opțiuni și marje de apreciere a modificat sau abrogat anumite opțiuni și marje de apreciere prevăzute de legislația Uniunii și care erau incluse în Recomandarea privind opțiuni și marje de apreciere, iar Ghidul BCE privind opțiunile și marjele de apreciere prevăzute de legislația Uniunii, din noiembrie 2016 (denumit în continuare „Ghidul BCE”) a fost de asemenea actualizat. Prin urmare, sunt necesare anumite modificări subsecvente ale Recomandării privind opțiuni și marje de apreciere.

                     (2)

                     În ceea ce privește opțiunile și marjele de apreciere privind supravegherea consolidată și derogările de la cerințele prudențiale, în conformitate cu specificațiile incluse în Capitolul 1 din Secțiunea II a Ghidului BCE, ANC ar trebui încurajate să adopte o abordare prudentă în ceea ce privește acordarea acestor derogări de la caz la caz. Regulile privind identificarea supraveghetorului consolidant, precum și metodele și sfera consolidării și sub-consolidării ar trebui de asemenea aplicate consecvent în raport cu Ghidul BCE.

                     (3)

                     În ceea ce privește derogările referitoare la lichiditate la nivel transfrontalier, BCE recomandă o abordare specifică pentru instituțiile mai puțin semnificative, având în vedere că nu toate specificațiile pentru evaluarea aplicațiilor incluse în Ghidul BCE sunt relevante pentru aceste instituții.

                     (4)

                     BCE recomandă o abordare prudentă și consecventă în ceea ce privește opțiunile și marjele de apreciere referitoare la cerințele privind fondurile proprii, în conformitate cu specificațiile incluse în Capitolul 2 din Secțiunea II a Ghidului BCE. Pentru a reflecta specificitățile instituțiilor mai puțin semnificative în raport cu cerința privind marja excedentului de capital pentru reducerile fondurilor proprii, sunt necesare anumite ajustări ale acelor specificații.

                     (5)

                     BCE recomandă o abordare prudentă și consecventă în ceea ce privește opțiunile și marjele de apreciere referitoare la cerințele privind lichiditatea, care ar trebui să urmeze specificațiile incluse în Capitolul 6 din Secțiunea II a Ghidului BCE, întrucât aceste opțiuni și marje de apreciere au un impact asupra calculului cerințelor privind indicatorul de acoperire a necesarului de lichiditate, de exemplu prin precizarea tratamentului anumitor intrări și ieșiri.

                     (6)

                     În ceea ce privește ieșirile de produse extrabilanțiere aferente finanțării comerțului, au fost adăugate specificații în Ghidul BCE pentru a ține seama de noua politică a BCE care permite o flexibilitate suplimentară în stabilirea ratelor de ieșire. Prin urmare, pentru a asigura consecvența în aplicarea ratelor de ieșire pentru expunerile extrabilanțiere aferente finanțării comerțului în rândul instituțiilor semnificative și mai puțin semnificative, ANC ar trebui să respecte specificațiile incluse în Ghidul BCE.

                     (7)

                     În ceea ce privește ratele de ieșire de aplicat în cazul depozitelor retail stabile, anumiți factori au împiedicat aplicarea practică a marjei de apreciere prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (UE) 2016/445 al Băncii Centrale Europene (BCE/2016/4) (3) în temeiul cărora autoritățile competente pot autoriza instituțiile să aplice o rată de ieșire de 3 % depozitelor retail stabile acoperite de o schemă de garantare a depozitelor, cu condiția aprobării prealabile de către Comisia Europeană în conformitate cu articolul 24 alineatele (4) și (5) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61 al Comisiei (4). Este nevoie de analize și probe suplimentare pentru a demonstra că ratele de retragere pentru depozitele retail stabile acoperite de schema de garantare a depozitelor astfel cu se prevede la articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61 ar fi mai mici de 3 % pe durata oricărei perioade de criză parcurse și care se încadrează în scenariile menționate la articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61. În lipsa unor astfel de analize și probe, prevederea generală a ratei de ieșire de 3 % a fost eliminată din Orientarea (UE) 2017/697 a Băncii Centrale Europene (5) în ceea ce privește exercitarea opțiunilor și marjelor de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative. Poziția BCE față de această opțiune a fost exprimată în secțiunea III a Ghidului BCE. Pentru a asigura consecvența în exercitarea opțiunilor și marjelor de apreciere cu privire la instituțiile semnificative și mai puțin semnificative, ANC ar trebui să adopte aceeași poziție.

                     (8)

                     În ceea ce privește opțiunile și marjele de apreciere cu privire la indicatorul efectului de levier, BCE recomandă o abordare prudentă și consecventă, în comun cu specificațiile incluse în Capitolul 3 din Secțiunea I și Capitolul 7 din Secțiunea II din Ghidul BCE.

                     (9)

                     În ceea ce privește opțiunile și marjele de apreciere cu privire la întreprinderile-mamă intermediare și posibilitatea de care dispun autoritățile competente de a permite ca două sau mai multe instituții din Uniune care fac parte din același grup dintr-o țară terță să aibă două întreprinderi-mamă din UE intermediare în temeiul articolului 21b alineatul (2) din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6), și relevanța unei astfel de posibilități în cazul instituțiilor mai puțin semnificative, BCE recomandă ca ANC să adopte o abordare consecventă cu cea prevăzută la Capitolul 9 din Secțiunea II din Ghidul BCE, pentru a se asigura condiții de concurență echitabile.

                     (10)

                     În ceea ce privește opțiunile și marjele de apreciere cu privire la cerințele de raportare pentru instituții, în special în ceea ce privește evaluarea activelor și elementele extrabilanțiere, și exceptările de la raportare, BCE recomandă ca ANC să urmeze abordarea prevăzută în Capitolul 8 din Secțiunea II din Ghidul BCE, pentru a se asigura aplicarea consecventă a standardelor de politică în cadrul Mecanismului unic de supraveghere și condiții de concurență echitabile.

                     (11)

                     În ceea ce privește opțiunile și marjele de apreciere cu privire la guvernanță, Recomandarea privind opțiuni și marje de apreciere ar trebui modificată pentru a reflecta schimbările legislative referitoare la tratamentul în materie de supraveghere aplicat societăților financiare holding (mixte).

                     (12)

                     Prin urmare, Recomandarea BCE/2017/10 ar trebui modificată în mod corespunzător,

               ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

            PARTEA ÎNTÂI

            Modificări

         Recomandarea BCE/2017/10 se modifică după cum urmează:

                     1.

                     În Partea întâi, Secțiunea I punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

                                 „(2)

                                 Definiții
                                 În sensul prezentei recomandări, se aplică definițiile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17), Regulamentul (UE) nr. 575/2013, Directiva 2013/36/UE, Regulamentul delegat (UE) 2015/61 al Comisiei (*1) și Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*2).

                        (*1)  Regulamentul delegat (UE) 2015/61 al Comisiei din 10 octombrie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerința de acoperire a necesarului de lichiditate pentru instituțiile de credit (JO L 11, 17.1.2015, p. 1)."

                        (*2)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).”;"

                     2.

                     În Partea a doua se introduce următoarea secțiune IIa:
                     „IIa.

                        Cerințe de fonduri proprii

                                 1.

                                 Articolul 78 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: reducerea fondurilor proprii: cerința privind marja excedentului de capital

                                             1.1

                                             O ANC ar trebui să stabilească marja excedentului necesară conform articolului 78 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 în scopul reducerii fondurilor proprii, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la Articolul 78 alineatul (1) și după evaluarea tuturor factorilor următori:

                                                         (a)

                                                         dacă instituția de credit care ia oricare dintre acțiunile prevăzute la articolul 77 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar continua să depășească, pe un orizont de 3 ani, cerințele generale de capital prevăzute în cea mai recentă decizie privind procesul de supraveghere și evaluare (PSE) aplicabilă cu cel puțin orientările privind fondurile proprii suplimentare astfel cum sunt stabilite în acea decizie PSE;

                                                         (b)

                                                         dacă instituția de credit care ia oricare dintre acțiunile prevăzute la articolul 77 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar continua să depășească, pe un orizont de 3 ani, cerințele prevăzute de Directiva 2014/59/UE cu cel puțin marja pe care autoritate națională de rezoluție sau Comitetul unic de rezoluție, în acord cu ANC, ar considera-o necesară pentru îndeplinirea condiției prevăzute la articolul 78a din Regulamentul (UE) nr. 575/2013,

                                                         (c)

                                                         impactul reducerii planificate asupra nivelului relevant de fonduri proprii;

                                                         (d)

                                                         dacă instituția de credit care ia oricare dintre acțiunile prevăzute la articolul 77 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 ar continua să depășească, pe un orizont de 3 ani, cerința privind indicatorul efectului de levier prevăzută la articolul 92 alineatul (1) litera (d) din acel regulament și cerința de fonduri proprii suplimentare pentru a aborda riscul asociat folosirii excesive a efectului de levier prevăzută în cea mai recentă decizie PSE aplicabilă, cu cel puțin orientările privind fondurile proprii suplimentare pentru a aborda riscul asociat folosirii excesive a efectului de levier prevăzut în acea decizie PSE.

                                             1.2

                                             Solicitările de reducere a fondurilor proprii primite de la instituțiile de credit care nu aderă la marjele stabilite mai sus ar trebui totuși să fie aprobate individual atunci când sunt justificate corespunzător prin argumente prudențiale bine întemeiate. Atunci când nu se aderă la marja de la alineatul 1.1 litera (b) , ANC ar trebui să solicite avizul autorității naționale de rezoluție sau al Comitetului unic de rezoluție cu privire la posibilitatea ca reducerea fondurilor proprii să pericliteze îndeplinirea cerințelor privind fondurile proprii și pasivele eligibile prevăzute în Directiva 2014/59/UE.

                                             1.3

                                             Atunci când, în sensul alineatului 1.1 litera (a) sau (d) instituția de credit nu face obiectul orientărilor privind fondurile proprii suplimentare, marja trebuie stabilită pentru fiecare caz în parte, ținând seama de circumstanțele specifice ale instituției de credit.

                                 2.

                                 Articolul 78 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: reducerea fondurilor proprii: aprobarea prealabilă generală
                                 O NCA ar trebui să acorde aprobarea prealabilă generală prevăzută la articolul 78 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 atunci când sunt îndeplinite condițiile prevăzute la acel articol și în Regulamentul delegat (UE) nr. 241/2014 al Comisiei (*3) . O NCA ar trebui să stabilească marja prevăzută la articolul 78 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 după ce a evaluat toate elementele prevăzute la alineatul 1 din secțiunea IIa a prezentei recomandări.

                                 3.

                                 în partea 2, secțiunea V se elimină;

                                 4.

                                 Anexa se înlocuiește cu anexa la prezenta recomandare.

            PARTEA A DOUA

            Destinatari

         Prezenta recomandare se adresează ANC ale statelor membre participante.
         Se recomandă ANC să aplice prezenta recomandare de la data adoptării acesteia.

            Adoptată la Frankfurt pe Main, 25 martie 2022.

                  Președintele BCE

               Christine LAGARDE

            (1)  JO L 287, 29.10.2013, p.63.

            (2)  Recomandarea Băncii Centrale Europene din 4 aprilie 2017 privind specificațiile comune pentru exercitarea anumitor opțiuni și marje de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative (BCE/2017/10) (JO C 120, 13.4.2017, p. 2).

            (3)  Regulamentul (UE) 2016/445 al Băncii Centrale Europene din 14 martie 2016 privind exercitarea opțiunilor și marjelor de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii (BCE/2016/4) (JO L 78, 24.3.2016, p. 60).

            (4)  Regulamentul delegat (UE) 2015/61 al Comisiei din 10 octombrie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerința de acoperire a necesarului de lichiditate pentru instituțiile de credit (JO L 11, 17.1.2015, p. 1).

            (5)  Orientarea (UE) 2017/697 a Băncii Centrale Europene din 4 aprilie 2017 privind exercitarea opțiunilor și marjelor de apreciere prevăzute în dreptul Uniunii de către autoritățile naționale competente în legătură cu instituțiile mai puțin semnificative (JO L 101, 13.4.2017, p. 156).

            (6)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

            ANEXĂ
            Anexa la Recomandarea BCE/2017/10 se înlocuiește cu următorul text:

                     „ANEXĂ

                                 Temeiul juridic al opțiunii și/sau al marjei de apreciere

                                 Abordarea recomandată: consecvența cu politica privind opțiunile și marjele de apreciere pentru instituțiile semnificative

                                       Supraveghere consolidată și derogări de la cerințele prudențiale

                                 Articolul 7 alineatele (1)-(3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: derogări de la cerințele de capital

                                 Punctul 3 din capitolul 1 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 8 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: derogări de la cerințele de lichiditate

                                 Punctul 4 din capitolul 1 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: metodă individuală de consolidare

                                 Punctul 5 din capitolul 1 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 10 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: derogări pentru instituțiile de credit afiliate în mod permanent unei case centrale

                                 Punctul 6 din capitolul 1 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: metode de consolidare în cazul întreprinderilor care au legături în sensul articolului 22 alineatul (7) din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului

                                 Punctul 1 din capitolul 1 din secțiunea III a Ghidului BCE

                                 Articolul 18 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: metode de consolidare în cazul participațiilor sau al legăturilor de capital, altele decât cele menționate la articolul 18 alineatele (1) și (4)

                                 Punctul 2 din capitolul 1 din secțiunea III a Ghidului BCE

                                 Articolul 18 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: consolidare în cazuri de influență semnificativă sau conducere unică

                                 Punctul 3 din capitolul 1 din secțiunea III a Ghidului BCE

                                 Articolul 18 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: consolidare

                                 Punctul 8 din capitolul 1 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 18 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: consolidare

                                 Punctul 4 din capitolul 1 din secțiunea III a Ghidului BCE

                                 Articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: exceptări de la consolidare

                                 Punctul 9 din capitolul 1 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: evaluarea activelor și a elementelor extrabilanțiere – utilizarea Standardelor internaționale de raportare financiară în scopuri prudențiale

                                 Punctul 10 din capitolul 1 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Fonduri proprii

                                 Articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: clasificarea emisiunilor ulterioare drept instrumente de fonduri proprii de nivel 1 de bază

                                 Punctul 3 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: deducerea deținerilor în societățile de asigurare

                                 Punctul 5 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 49 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: deducerea deținerilor în entități din sectorul financiar

                                 Punctul 6 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 54 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: calcularea elementului declanșator pentru instrumentele de fonduri proprii de nivel 1 suplimentar emise de întreprinderile filiale stabilite în țări terțe

                                 Punctul 7 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 78 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: reducerea fondurilor proprii – societăți mutuale, instituții de economii și organizații cooperatiste de credit

                                 Punctul 10 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 78 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: reducerea instrumentelor de fonduri proprii de nivel 1 suplimentar sau de nivel 2

                                 Punctul 11 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 79 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: reducerea instrumentelor de fonduri proprii de nivel 1 suplimentar sau de nivel 2

                                 Punctul 12 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 83 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: derogare pentru instrumentele de fonduri proprii de nivel 1 suplimentar și de nivel 2 emise de o entitate cu scop special

                                 Punctul 13 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 84 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: interese minoritare incluse în fondurile proprii de nivel 1 de bază consolidate

                                 Punctul 14 din capitolul 2 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 142 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE: neîndeplinirea cerinței privind amortizorul combinat sau a cerinței privind amortizorul pentru indicatorul efectului de levier

                                 Punctul 12 din capitolul 11 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Cerințe de capital

                                 Articolul 113 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: calculul cuantumurilor ponderate la risc ale expunerilor – expuneri intragrup

                                 Punctul 3 din capitolul 3 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 162 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: scadența expunerilor

                                 Punctul 5 din capitolul 3 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 225 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: propriile estimări ale ajustărilor de volatilitate

                                 Punctul 6 din capitolul 3 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 244 alineatul (2) și articolul 245 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: transferul riscului semnificativ

                                 Punctul 9 din capitolul 3 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 283 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: aplicarea metodei modelului intern

                                 Punctul 8 din capitolul 3 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 284 alineatele (4) și (9) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: calculul valorii expunerii la riscul de credit al contrapărții

                                 Punctul 9 din capitolul 3 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 366 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: calculul nivelului valorii la risc

                                 Punctul 13 din capitolul 3 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Sisteme instituționale de protecție

                                 Articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: derogare de la cerințele de lichiditate pentru membrii sistemelor instituționale de protecție

                                 Punctul 3 din capitolul 4 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Expuneri mari

                                 Articolul 396 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: respectarea cerințelor privind expunerile mari

                                 Punctul 3 din capitolul 5 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 400 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: respectarea cerințelor privind expunerile mari

                                 Punctul 4 din capitolul 5 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Lichiditate

                                 Articolul 414 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: respectarea cerințelor privind lichiditatea

                                 Punctul 3 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 422 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și articolul 29 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: Ieșiri de lichidități în cadrul grupului

                                 Punctul 10 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 425 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și articolul 34 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: intrări de lichidități în cadrul grupului

                                 Punctul 14 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: diversificarea activelor lichide deținute

                                 Punctul 5 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 8 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: administrarea activelor lichide

                                 Punctul 6 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 8 alineatul (6) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: necorelarea structurii pe monede

                                 Punctul 4 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 17 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: derogare de la mecanismul de închidere

                                 Punctul 1 din capitolul 3 din secțiunea I a Ghidului BCE

                                 Articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: ieșiri din alte produse și servicii

                                 Punctul 7 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 24 alineatele (4) și (5) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: ieșiri aferente depozitelor retail stabile

                                 Punctul 0 din capitolul 3 din secțiunea III a Ghidului BCE

                                 Articolul 24 alineatul (6) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: indice de înmulțire a depozitelor retail acoperite de o schemă de garantare a depozitelor

                                 Punctul 3 din capitolul 3 din secțiunea III a Ghidului BCE

                                 Articolul 25 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: rate de ieșire mai ridicate

                                 Punctul 8 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 26 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: ieșiri cu intrări interdependente

                                 Punctul 9 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 29 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: tratament preferențial în cadrul unui grup sau al unui sistem instituțional de protecție

                                 Punctul 10 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: ieșiri suplimentare de garanții reale determinate de evenimente care declanșează scăderea evaluării externe a creditului

                                 Punctul 11 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: plafon aplicabil intrărilor

                                 Punctul 12 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 33 alineatele (3)-(5) din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: instituții de credit specializate

                                 Punctul 13 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 34 din Regulamentul delegat (UE) 2015/61: intrările de lichidităţi în cadrul unui grup sau al unui sistem instituţional de protecţie

                                 Punctul 14 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 428b alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: cerința privind indicatorul de finanțare stabilă netă (NSFR) - restricție privind necorelarea structurii pe monede

                                 Punctul 15 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 428f alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: NSFR - Active și pasive interdependente

                                 Punctul 16 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 428h din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: NSFR - tratament preferențial în cadrul unui grup sau unui sistem instituțional de protecție

                                 Punctul 17 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 428p alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: NSFR - tratamentul operațiunilor non-standard ale băncii centrale

                                 Punctul 1 din capitolul 3 din secțiunea I a Ghidului BCE

                                 Articolul 428ai din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: NSFR - aplicarea cerinței de finanțare stabilă netă simplificată

                                 Punctul 18 din capitolul 6 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 428aq alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: NSFR - tratamentul operațiunilor non-standard ale băncii centrale

                                 Punctul 1 din capitolul 3 din secțiunea I a Ghidului BCE

                                 Articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: derogări de la cerințele de lichiditate

                                 Punctul 3 din capitolul 4 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Efectul de levier

                                 Articolul 429a alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: tratamentul preferențial în favoarea băncilor publice de dezvoltare

                                 Punctul 3 din capitolul 7 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 429a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: exceptarea rezervelor băncilor centrale din calculul indicatorului efectului de levier

                                 Punctul 1 din capitolul 3 din secțiunea I a Ghidului BCE

                                 Articolul 429b alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: tratamentul preferențial pentru aranjamentele de gestionare centralizată fictivă a numerarului

                                 Punctul 4 din capitolul 7 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Cerințe de raportare

                                 Articolul 430 alineatul (11) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013: raportarea privind cerințele prudențiale și informațiile financiare

                                 Punctul 1 din capitolul 8 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Cerințe generale privind accesul la activitatea instituțiilor de credit

                                 Articolul 21 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE: derogări pentru instituțiile de credit afiliate în mod permanent unei case centrale

                                 Punctul 1 din capitolul 9 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 21b alineatul (2) din Directiva 2013/36/UE: întreprindere-mamă intermediară

                                 Punctul 2 din capitolul 9 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                       Principii de guvernanță și supraveghere prudențială

                                 Articolul 88 alineatul (1) litera (e) din Directiva 2013/36/UE: combinarea funcțiilor de președinte și director executiv

                                 Punctul 4 din capitolul 11 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 91 alineatul (6) din Directiva 2013/36/UE: funcție neexecutivă suplimentară

                                 Punctul 5 din capitolul 11 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 108 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE: procesul de evaluare a adecvării capitalului intern pentru instituțiile de credit afiliate în mod permanent la un organism central

                                 Punctul 6 din capitolul 11 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolele 117 și 118 din Directiva 2013/36/UE: obligații de cooperare

                                 Punctul 9 din capitolul 11 din secțiunea II a Ghidului BCE

                                 Articolul 142 din Directiva 2013/36/UE: planuri de conservare a capitalului

                                 Punctul 12 din capitolul 11 din secțiunea II a Ghidului BCE

               ”


title: Recomandarea (UE) 2022/553 a Comisiei din 5 aprilie 2022 referitoare la monitorizarea prezenței toxinelor Alternaria în produsele alimentare

text:
               6.4.2022

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 107/90

      RECOMANDAREA (UE) 2022/553 A COMISIEI
      din 5 aprilie 2022
      referitoare la monitorizarea prezenței toxinelor Alternaria în produsele alimentare
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  Grupul pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat în 2011 un aviz științific privind riscurile pe care le ridică prezența toxinelor Alternaria din produsele alimentare pentru sănătatea animalelor și sănătatea publică (1).

                  (2)

                  De asemenea, EFSA a publicat mai recent un raport științific privind evaluarea expunerii prin alimentație la toxinele Alternaria în rândul populației europene (2). Autoritatea a concluzionat că expunerea estimată cronică prin alimentație la toxinele Alternaria alternariol, alternariol monometil eter și acid tenuazonic depășește pragul de risc toxicologic relevant, indicând necesitatea unor date suplimentare privind toxicitatea specifică compusului.

                  (3)

                  EFSA a recomandat colectarea mai multor date privind prezența toxinelor Alternaria în produsele alimentare relevante (fructe și produse din fructe, tomate și produse pe bază de tomate și alimente pe bază de cereale pentru sugari și copii de vârstă mică, printre altele). EFSA a recomandat, de asemenea, utilizarea unor metode analitice mai sensibile pentru a reduce incertitudinea cu privire la expunerea la diferitele toxine Alternaria din cauza proporției mari de date raportate ca fiind „sub limita de cuantificare (LOQ)” în setul de date disponibil în prezent, deoarece metodele analitice utilizate nu au fost întotdeauna suficient de sensibile.

                  (4)

                  Bunele practici agricole, bunele condiții de depozitare și transport și bunele practici de fabricație pot reduce sau preveni prezența toxinelor Alternaria în produsele alimentare. Cu toate acestea, trebuie colectate mai multe informații cu privire la factorii care conduc la niveluri relativ ridicate de toxine Alternaria în anumite produse alimentare, pentru a putea identifica măsurile care trebuie luate pentru a evita sau a reduce prezența respectivelor toxine Alternaria în aceste produse alimentare.

                  (5)

                  Pentru a oferi orientări cu privire la momentul în care ar fi oportun să se identifice factorii care conduc la niveluri relativ ridicate sau chiar la niveluri semnificative de toxine Alternaria în produsele alimentare, este necesar să se stabilească valori orientative pentru produsele alimentare pe baza datelor disponibile în baza de date a EFSA. Au fost stabilite niveluri orientative numai pentru produsele alimentare pentru care există suficiente date disponibile privind prezența toxinelor respective.

                  (6)

                  Prin urmare, este oportun să se recomande monitorizarea toxinelor Alternaria în produsele alimentare și identificarea factorilor care conduc la niveluri ridicate ale acestora în anumite produse alimentare,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

                  (1)

                  Statele membre, în strânsă cooperare cu operatorii din sectorul alimentar, ar trebui să monitorizeze toxinele Alternaria alternariol, alternariol monometil eter și acid tenuazonic din produsele alimentare, în special în ceea ce privește produsele prelucrate pe bază de tomate, boiaua de ardei, semințele de susan, semințele de floarea-soarelui, uleiul de floarea-soarelui, fructele în coajă lemnoasă, smochinele uscate și produsele alimentare pe bază de cereale pentru sugari și copii de vârstă mică. Dacă este posibil, ar trebui analizate și alte toxine Alternaria, iar rezultatele ar trebui raportate Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară.

                  (2)

                  Pentru a se asigura că eșantioanele sunt reprezentative, statele membre ar trebui să urmeze procedurile de prelevare de probe relevante prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 401/2006 al Comisiei 23 februarie 2006 (3). Pentru produsele prelucrate pe bază de tomate, procedura de prelevare de probe ar trebui efectuată în conformitate cu normele stabilite în partea H (produse lichide) sau în partea I (produse solide) din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 401/2006. În cazul în care procedura de prelevare de probe aplicată de operatorii economici din sectorul alimentar se abate de la dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 401/2006, ea ar trebui să rămână reprezentativă pentru lot.

                  (3)

                  Pentru determinarea alternariolului și alternariolului monometil eter, LOQ nu trebuie să depășească 2 μg/kg în produsele alimentare pe bază de cereale pentru sugari și copii de vârstă mică și 4 μg/kg în alte produse alimentare, iar pentru determinarea acidului tenuazonic, LOQ nu trebuie să depășească 20 μg/kg în toate produsele alimentare.

                  (4)

                  Statele membre, cu implicarea activă a operatorilor din sectorul alimentar, ar trebui să efectueze anchete pentru a identifica factorii care determină aceste niveluri care depășesc nivelurile orientative și cu privire la efectele prelucrării asupra nivelului toxinelor Alternaria, în conformitate cu anexa la prezenta recomandare.

                  (5)

                  Statele membre și operatorii din sectorul alimentar ar trebui să comunice EFSA, până la data de 30 iunie a fiecărui an, datele pentru anul precedent pentru a fi compilate într-o bază de date, în conformitate cu cerințele Orientărilor EFSA privind descrierea standard a probelor (Standard Sample Description – SSD) pentru produse alimentare și hrană pentru animale și cu cerințele specifice suplimentare de raportare ale EFSA (4).

         Adoptată la Bruxelles, 5 aprilie 2022.

               Pentru Comisie

            Stella KYRIAKIDES

               Membru al Comisiei

         (1)  Grupul pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) al EFSA; „Scientific Opinion on the risks for animal and public health related to the presence of Alternaria toxins in feed and food” (Aviz științific privind riscurile pentru sănătatea animalelor și pentru sănătatea publică asociate prezenței toxinelor Alternaria în produsele alimentare și în hrana pentru animale). EFSA Journal 2011; 9(10):2407. [97 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2407. Disponibil la: www.efsa.europa.eu/efsajournal

         (2)  EFSA, Arcella D, Eskola M și Gómez Ruiz JA, 2016. „Scientiﬁc report on the dietary exposure assessment to Alternaria toxins in the European population” (Raport științific privind evaluarea expunerii prin alimentație la toxinele Alternaria în rândul populației europene). EFSA Journal 2016;14(12):4654, 32 pp. doi:10.2903/j.efsa.2016.4654.

         (3)  Regulamentul (CE) nr. 401/2006 al Comisiei din 23 februarie 2006 de stabilire a modalităților de prelevare de probe și a metodelor de analiză pentru controlul oficial al conținutului de micotoxine din produsele alimentare (JO L 70, 9.3.2006, p. 12).

         (4)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         ANEXĂ
         Niveluri orientative pentru alternariol, alternariol monometil eter și acid tenuazonic în anumite produse alimentare, pe baza datelor disponibile în baza de date EFSA, deasupra cărora ar trebui efectuate investigații, cu privire la factorii care conduc la prezența toxinelor Alternaria sau la efectul prelucrării produselor alimentare. Nivelurile orientative nu sunt niveluri de siguranță alimentară.

                     Produse alimentare

                     Alternariol (AOH)
                     (μg/kg)

                     Alternariol monometil eter (AME)
                     (μg/kg)

                     Acid tenuazonic (TeA)
                     (μg/kg)

                     Produse prelucrate pe bază de tomate

                     10

                     5

                     500

                     Boia de ardei

                     -

                     -

                     10 000

                     Semințe de susan

                     30

                     30

                     100

                     Semințe de floarea-soarelui

                     30

                     30

                     1 000

                     Ulei de floarea-soarelui

                     10

                     10

                     100

                     Fructe în coajă lemnoasă

                     -

                     -

                     100

                     Smochine uscate

                     -

                     -

                     1 000

                     Produse alimentare pe bază de cereale pentru sugari și copii de vârstă mică

                     2

                     2

                     500


title: Recomandarea (UE) 2022/554 a Comisiei din 5 aprilie 2022 privind recunoașterea calificărilor pentru persoanele care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia

text:
               6.4.2022

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               LI 107/1

      RECOMANDAREA (UE) 2022/554 A COMISIEI
      din 5 aprilie 2022
      privind recunoașterea calificărilor pentru persoanele care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  În urma agresiunii militare și invaziei rusești neprovocate a Ucrainei din 24 februarie 2022, pe care Uniunea Europeană le-a condamnat în termenii cei mai fermi cu putință, Uniunea Europeană se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din calea războiului și caută protecție. Numărul persoanelor strămutate din casele lor și forțate să fugă din Ucraina a ajuns la aproximativ patru milioane.

                  (2)

                  În comunicarea sa din 8 martie 2022 intitulată „Solidaritatea europeană cu refugiații și cu persoanele care fug de războiul din Ucraina” (1), Comisia a subliniat sprijinul substanțial pe care UE l-a pus la dispoziție pentru a ajuta persoanele care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia, precum și statele membre care le primesc. Printre acestea se numără ajutorul umanitar direct, asistența de urgență în materie de protecție civilă, sprijinul la frontieră, precum și un statut juridic clar care să permită celor care fug din calea războiului să beneficieze de protecție imediată în UE.

                  (3)

                  În comunicarea sa intitulată „Primirea persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina: pregătirea Europei pentru a răspunde nevoilor acestora” din 23 martie 2022 (2), Comisia stabilește măsuri menite să ajute persoanele care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia și să se asigure că acestea își pot exercita efectiv drepturile. Măsurile cuprind nu numai măsuri imediate de a oferi adăpost, ajutor umanitar și acces la asistență medicală, ci și măsuri care să asigure integrarea armonioasă a oamenilor în țările-gazdă și accesul la educație, locuințe și locuri de muncă. Autoritățile guvernamentale, ONG-urile și voluntarii din statele membre, în special din țările de primă intrare (Polonia, România, Slovacia și Ungaria), dar și din țările de destinație finală, fac tot posibilul pentru a oferi sprijin și protecție persoanelor care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia.

                  (4)

                  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului (3), care a activat mecanismul de protecție temporară prevăzut în Directiva 2001/55/CE (4), oferă persoanelor care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia un statut juridic clar de îndată ce ajung în Uniunea Europeană. Protecția temporară va dura, într-o primă fază, un an și ar putea fi reînnoită automat de două ori, cu câte o perioadă de șase luni. Protecția temporară include un permis de ședere, sprijin social și asistență medicală, precum și acces la locuințe, educație și locuri de muncă.

                  (5)

                  Articolul 12 din Directiva 2001/55/CE prevede că statele membre trebuie să permită persoanelor care beneficiază de protecție temporară să desfășoare „activități salariate sau independente, cu respectarea normelor aplicabile profesiei” alese, precum și să participe la activități precum acțiunile educative pentru adulți, cursuri de formare profesională și stagii de formare practică la locul de muncă.

                  (6)

                  Dreptul de acces la piața forței de muncă este un aspect esențial al protecției temporare. Experiența arată că resortisanții țărilor terțe, în special refugiații, trebuie adesea să ocupe locuri de muncă sub nivelul lor de calificare (5). Punerea la dispoziție a unui mecanism de recunoaștere simplu și rapid contribuie în mare măsură la asigurarea faptului că persoanele care beneficiază de protecție temporară pot lucra în locuri de muncă pentru care sunt calificați. Acest lucru le facilitează integrarea și conduce la o mai bună utilizare a competențelor lor, atât în beneficiul individului, cât și al comunității-gazdă. Totodată, garantează că oamenii dobândesc experiență și competențe relevante în perioada lor de protecție temporară, ceea ce aduce o valoare adăugată calificărilor lor atunci când se întorc în țara de origine.

                  (7)

                  Planul de acțiune al Comisiei pentru perioada 2021-2027 privind integrarea și incluziunea (6) recunoaște că facilitarea recunoașterii calificărilor obținute în țări din afara UE și creșterea comparabilității acestora cu calificările UE sunt esențiale pentru o incluziune mai rapidă și mai echitabilă a refugiaților și a migranților pe piața forței de muncă. Acesta recunoaște, de asemenea, că mulți migranți și refugiați cu un nivel ridicat de educație – în special femei – sunt supracalificați pentru locul lor de muncă, ceea ce poate duce la deprecierea competențelor lor. Planul de acțiune încurajează statele membre să se asigure că procedurile de recunoaștere a calificărilor obținute în străinătate sunt rapide, echitabile, transparente și accesibile ca preț.

                  (8)

                  În cazul în care un stat membru a optat pentru reglementarea unei anumite profesii (7), persoanele care beneficiază de protecție temporară vor trebui să obțină recunoașterea calificărilor lor profesionale pentru a desfășura activități reglementate salariate sau independente în profesia respectivă. În funcție de statul membru în cauză, acestea pot include, de exemplu, diferite categorii de profesii din domeniul sănătății, al învățământului, profesii juridice, sociale sau artizanale. Recunoașterea calificărilor profesionale ale resortisanților țărilor terțe are loc la nivel național, aplicându-se legislația și procedurile statului membru gazdă, cu excepția cazului în care se aplică acorduri internaționale.

                  (9)

                  Pentru profesiile nereglementate, cerințele privind încadrarea în muncă nu sunt reglementate prin lege și pot varia de la foarte specific la foarte general. Pentru aceste ocupații nu există obstacole de reglementare în calea angajării unei persoane ale cărei calificări nu au fost recunoscute și nu există un proces unic de recunoaștere a calificărilor în vederea intrării în ocupații nereglementate (8).

                  (10)

                  Unele state membre și regiuni se confruntă cu deficite într-o serie de ocupații din cadrul ecosistemelor industriale (9), inclusiv în mai multe profesii reglementate. Recunoașterea calificărilor profesionale poate contribui la soluționarea unora dintre aceste deficite și la realizarea unei piețe a forței de muncă mai echilibrate.

                  (11)

                  Recunoașterea calificărilor profesionale ar trebui să fie completată de un cadru care să permită exercitarea profesiilor în practică, să evite obstacolele birocratice și să ofere consiliere celor care au nevoie de ea.

                  (12)

                  Pentru persoanele care fug din calea războiului, recunoașterea calificărilor lor nu va fi primul lucru pe care-l au în minte. Cu toate acestea, este important să se pună la dispoziție orientări și informații de bază, astfel încât oamenii să le aibă la dispoziție atunci când au nevoie de ele. Pe lângă informațiile furnizate de către statele membre, Comisia a creat site-ul web „Solidaritatea UE cu Ucraina” (10).

                  (13)

                  Pe lângă resortisanții ucraineni, Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului prevede că statele membre trebuie să aplice fie protecție temporară, fie protecție adecvată în temeiul legislației naționale în ceea ce privește resortisanții țărilor din afara UE, altele decât Ucraina, care pot dovedi că au avut reședința legală în Ucraina înainte de 24 februarie 2022, pe baza unui permis de ședere permanentă. Prin urmare, pe lângă persoanele care beneficiază de protecție temporară, Comisia încurajează statele membre să aplice prezenta recomandare, în măsura în care acest lucru este posibil în temeiul legislației naționale, persoanelor care au fugit din calea invadării Ucrainei de către Rusia și care beneficiază de o protecție adecvată în temeiul legislației naționale, în conformitate cu decizia respectivă.

                  (14)

                  Directiva 2005/36/CE (11) nu se aplică resortisanților țărilor terțe, de exemplu celor care se bucură de protecție temporară. Aceasta conține norme privind recunoașterea calificărilor din țări terțe deținute de cetățeni ai UE. Directiva impune statelor membre obligația de a nu recunoaște nicio calificare deținută de resortisanți din UE sau din afara UE cu privire la profesiile enumerate la titlul III din capitolul III, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite condițiile minime de formare prevăzute în capitolul respectiv. Aceste profesii sunt: medici, anumiți medici specializați, asistenți medicali generaliști, medici stomatologi, medici veterinari, moașe, farmaciști și arhitecți. În cazul în care specialiștii care fug din calea agresiunii rusești nu îndeplinesc aceste cerințe minime de formare, este esențial să se identifice soluții privind modul în care ei pot obține competențele lipsă sau soluții privind modul în care se poate realiza o integrare corespunzătoare și rapidă pe piața forței de muncă.

                  (15)

                  Situația actuală se caracterizează printr-un aflux rapid de un număr foarte mare de persoane, multe dintre acestea putând fi bine calificate. Este posibil ca sistemele și procedurile de recunoaștere stabilite de mult timp în statele membre să nu fie concepute pentru a prelucra un număr atât de mare de cereri în același timp. În special, este posibil ca autoritățile competente din statele membre gazdă să nu fie în măsură să evalueze fiecare dintre ele de la caz la caz și să efectueze o analiză detaliată corespunzătoare.

                  (16)

                  Informațiile privind calificările ucrainene, sistemul de calificări ucrainean și cadrul de calificări ucrainean sunt esențiale pentru ca statele membre să poată simplifica procesele și evalua rapid cererile de recunoaștere a calificărilor.

                  (17)

                  Ucraina este membră a Spațiului european al învățământului superior care a fost creat în cadrul Procesului de la Bologna. Procesul de la Bologna asigură coerența sistemelor de învățământ superior din întreaga regiune europeană și încurajează recunoașterea echitabilă și transparentă a calificărilor. Unul dintre obiectivele sale principale este de a sprijini mobilitatea personalului și a studenților. Țările participante la Procesul de la Bologna au convenit să asigure recunoașterea reciprocă a calificărilor în scopuri academice. Normele privind recunoașterea calificărilor din învățământul superior atât în scopuri profesionale, cât și în scopul continuării învățării sunt stabilite de Convenția cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior în statele din regiunea Europei (Convenția de la Lisabona privind recunoașterea) (12), la care sunt parte toate statele membre cu excepția Greciei, dar și Ucraina și alte țări din afara UE.

                  (18)

                  Rețeaua ENIC-NARIC (Rețeaua europeană a centrelor de informare din Regiunea Europei – Centrele Naționale de Informare pentru Recunoașterea Academică din Uniunea Europeană) a dezvoltat proiectul Erasmus+ Q-entry, o bază de date care acoperă statele membre și țările din afara UE și oferă informații privind calificările obținute în urma absolvirii școlii care oferă acces la învățământul superior. Această bază de date include informații privind calificările ucrainene și poate fi utilizată pentru a sprijini procesul de recunoaștere a persoanelor care beneficiază de protecție temporară.

                  (19)

                  Statele membre se pot confrunta cu provocarea ca solicitanții să nu poată prezenta titluri oficiale de calificare. Este posibil ca persoanele care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia să fi fost nevoite să plece fără documentele lor originale de calificare. Articolul VII din Convenția de la Lisabona privind recunoașterea obligă părțile să ia toate măsurile rezonabile și fezabile – în limitele cadrului lor juridic respectiv și în conformitate cu acesta – pentru a dezvolta modalități alternative de evaluare a calificărilor refugiaților în situațiile în care nicio dovadă documentară nu poate dovedi o astfel de calificare. „Recomandarea privind recunoașterea calificărilor refugiaților în temeiul Convenției de la Lisabona privind recunoașterea și expunerea de motive” (13) oferă orientări suplimentare privind modul în care statele membre ar trebui să procedeze în această situație pentru a pune în aplicare în mod corespunzător articolul VII din convenție.

                  (20)

                  Ucraina este una dintre țările partenere de lungă durată ale Fundației Europene de Formare. Fundația Europeană de Formare a creat un centru de resurse (14) pentru a sprijini recunoașterea calificărilor, competențelor și studiilor din Ucraina. Centrul de resurse va include informații și documente precum rapoarte și evaluări privind calificările ucrainene, informații privind sistemul și cadrul de calificare ucrainean, precum și informații privind sistemul ucrainean de educație și formare în sens mai larg. Acesta va conține, de asemenea, studii și analize privind piața forței de muncă, rapoarte de proiect, puncte de contact și linkuri către site-uri web conexe, cum ar fi bazele de date privind calificările. De asemenea, va partaja resursele dezvoltate în cadrul programului Erasmus+ de către centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică (NARIC), cum ar fi, de exemplu, proiectul Scand-D, cu peste 300 de diplome ucrainene. Centrul de resurse va face legătura către bazele de date și informațiile relevante privind sistemul ucrainean de învățământ superior și calificările sale academice, disponibile pe site-ul web al portalului „Europa ta” (15) și pe site-ul rețelei ENIC-NARIC (16).

                  (21)

                  Instrumentul eTranslation dezvoltat de Comisie a fost adaptat pentru a adăuga limba ucraineană ca limbă disponibilă. Este posibilă și traducerea din limba rusă, iar aceasta poate fi utilă, având în vedere că mulți profesioniști din Ucraina și-au obținut diplomele în limba rusă. Instrumentul permite recunoașterea textului în imagini sau scanări ale documentelor (recunoașterea optică a caracterelor, OCR). Acest lucru va permite autorităților competente să economisească timp și să accelereze procesele.

                  (22)

                  Există o cerere mare și în creștere de personal medico-sanitar pentru a răspunde nevoilor imediate ale persoanelor care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia. Profesioniștii calificați cu experiență în domeniul asistenței medicale ar putea contribui la satisfacerea acestor nevoi. Trebuie să se pună un accent deosebit pe pediatrie și pe specialitățile medicale conexe, având în vedere numărul mare de copii în rândul persoanelor care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia, precum și pe serviciile de sănătate mintală, deoarece persoanele care fug din calea războiului ar putea suferi de pe urma unor experiențe traumatice grave. Bariera lingvistică nu ar trebui să constituie un obstacol în calea tratării acestor persoane cât mai curând posibil pentru a micșora daunele. În cazul în care comunicarea orală directă este esențială pentru consolidarea încrederii și pentru un tratament de succes, profesioniștii vorbitori de limba ucraineană ar putea furniza serviciul necesar.

                  (23)

                  Comisia a publicat o notă de orientare în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 care vizează recunoașterea personalului medico-sanitar cu calificări din afara UE/AELS (17).

                  (24)

                  Având în vedere numărul de copii care au părăsit Ucraina în timpul războiului, există o cerere ridicată de profesori vorbitori de limba ucraineană care să poată ajuta acești copii să fie incluși în școli și să aibă un program stabil cât mai curând posibil. Experții au subliniat cât de important este un program școlar pentru copii, deoarece acesta îi poate sprijini emoțional pe parcursul unei perioade copleșitoare și îngrijorătoare (18). Este esențial să se asigure că guvernele și alte autorități dispun de resursele și de capacitatea de a oferi atât populațiilor strămutate, cât și populațiilor locale acces la o educație deplină, echitabilă și de calitate. Acest lucru este valabil la toate nivelurile – educația și îngrijirea timpurie, învățământul primar, secundar, profesional și superior. Autoritățile ar trebui să utilizeze în mod optim competențele profesorilor și ale altor cadre didactice din rândul persoanelor strămutate pentru a realiza acest lucru și pentru a spori conștientizarea cu privire la aspectele interculturale în cadrul sistemelor de învățământ ale țărilor-gazdă (19). Învățământul la distanță poate fi explorat în cazul în care nu sunt disponibile opțiuni pentru predarea în clasă. Platforma School Education Gateway din cadrul Erasmus+ oferă acces la materiale de sprijin, documente de orientare și resurse educaționale pentru profesori și alte categorii de personal, inclusiv în limba ucraineană.

                  (25)

                  O decizie a Comisiei din 19 martie 2007 a instituit un grup de coordonatori pentru recunoașterea calificărilor profesionale (20), pentru a stabili, printre altele, o cooperare între autoritățile statelor membre și Comisie în chestiuni legate de recunoașterea calificărilor profesionale. Este posibil ca statele membre să fi dezvoltat deja sisteme ample privind modul de evaluare și recunoaștere a calificărilor obținute în afara UE. Acest grup poate servi drept forum în cadrul căruia Comisia și statele membre să mențină un dialog continuu pentru a monitoriza punerea în aplicare efectivă a prezentei recomandări. Implicând reprezentanți ai persoanelor care fug din calea agresiunii ruse, autoritățile competente ucrainene și societatea civilă sunt esențiale pentru punerea în aplicare efectivă a acestor recomandări.

                  (26)

                  Comisia poate furniza statelor membre, la cererea acestora, expertiză personalizată pentru a pune în aplicare aceste recomandări în cadrul Instrumentului său de sprijin tehnic,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

         ORGANIZAREA RECUNOAȘTERII CALIFICĂRILOR PROFESIONALE PENTRU PERSOANELE CARE BENEFICIAZĂ DE PROTECȚIE TEMPORARĂ

                  1.

                  Comisia încurajează statele membre să se asigure că profesioniștii care beneficiază de protecție temporară în temeiul Directivei 2001/55/CE pot avea acces la locuri de muncă care corespund nivelului lor de calificare, bazându-se pe un sistem eficient, rapid și funcțional de recunoaștere a calificărilor lor profesionale. În acest context, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a estima numărul preconizat de profesioniști care intră pe teritoriul lor, pentru a se asigura că dispun de o capacitate suficientă de prelucrare a cererilor de recunoaștere.

                  2.

                  Comisia recomandă statelor membre să adopte rapid decizii de recunoaștere pentru profesioniștii care intră pe teritoriul lor și care beneficiază de protecție temporară. În cazul în care există diferențe semnificative între formarea dobândită în țara de origine a unui profesionist și formarea necesară pentru aceeași activitate în statul membru gazdă, statele membre ar trebui să ia decizia de a impune orice măsură de compensare cât mai curând posibil și sunt încurajate să facă acest lucru nu mai târziu de o lună de la data la care solicitantul solicită recunoașterea.

                  3.

                  Comisia recomandă statelor membre să reducă la minimum formalitățile de recunoaștere a calificărilor profesionale. În acest scop, statele membre sunt încurajate:

                              —

                              să accelereze procesul prin instituirea unor proceduri accelerate pentru tratarea cererilor profesioniștilor care beneficiază de protecție temporară;

                              —

                              să se asigure că sunt solicitate numai documentele esențiale;

                              —

                              să accepte alte tipuri de dovezi decât documentele originale (de exemplu, copii digitale);

                              —

                              să renunțe la anumite cerințe, de exemplu, să nu solicite traduceri autorizate;

                              —

                              să reducă sau să elimine costurile, cum ar fi taxele de depunere a cererilor, atunci când este posibil.

                        În cazul în care există îndoieli cu privire la autenticitatea calificării, verificarea ar trebui să fie rapidă și eficientă. În acest scop, pot fi utilizate instrumente digitale precum „FRAUDOC – Orientări privind «fabricile de diplome» și fraudarea documentelor pentru evaluatorii de atestări” (21).

                  4.

                  Comisia încurajează statele membre să aplice o abordare flexibilă în ceea ce privește tratarea profesioniștilor care intră pe teritoriul lor și care beneficiază de protecție temporară pentru a permite prelucrarea unui număr mare de cazuri într-un timp scurt, cu un rezultat pozitiv. În special, statele membre ar trebui să ia în considerare verificarea calificărilor profesioniștilor numai dacă acest lucru este esențial și ar trebui să elimine orice restricții și cerințe care nu sunt absolut necesare. Comisia reamintește statelor membre gazdă că li se permite, dar nu sunt obligate, să verifice calificările profesioniștilor pentru care nu există cerințe minime armonizate în materie de formare.

                  5.

                  Comisia încurajează statele membre să identifice situațiile în care o evaluare aprofundată a cererilor de recunoaștere nu este esențială, în special în cazurile în care statul membru a evaluat anterior calificarea pentru o anumită profesie și nu există îndoieli serioase cu privire la echivalența acesteia cu calificările comparabile din statul membru gazdă. În cazul în care rezultatul unei astfel de evaluări anterioare a fost favorabil, evaluarea aprofundată nu ar trebui să fie necesară.

                  6.

                  Comisia îndeamnă statele membre să asigure o procedură de recunoaștere rapidă și eficientă chiar și atunci când este necesară o evaluare aprofundată a calificărilor. În astfel de cazuri, evaluarea statului membru gazdă ar putea urma o abordare similară cu cea a sistemului general de recunoaștere în temeiul Directivei 2005/36/CE.

         FACILITAREA RECUNOAȘTERII ACADEMICE PENTRU PERSOANELE CARE BENEFICIAZĂ DE PROTECȚIE TEMPORARĂ

                  7.

                  Comisia recomandă statelor membre să promoveze proceduri rapide, flexibile și eficiente de recunoaștere academică de către instituțiile responsabile.

                  8.

                  Comisia recomandă statelor membre să recunoască automat calificările obținute în cadrul învățământului superior ucrainean care îndeplinesc toate cerințele Procesului de la Bologna.

                  9.

                  Comisia recomandă statelor membre să ofere sprijin suplimentar centrelor naționale de informare pentru recunoaștere academică (NARIC) pentru a se asigura că acestea dispun de resursele și capacitățile necesare pentru a trata un număr mai mare de cereri de recunoaștere și pentru a le permite să ofere sprijin, orientare și formare evaluatorilor de atestări.

                  10.

                  Comisia recomandă ca, pe cât posibil și în conformitate cu legislația națională, o decizie de recunoaștere pronunțată într-un stat membru să fie acceptată în alte state membre.

         FURNIZAREA DE INFORMAȚII ȘI UTILIZAREA INSTRUMENTELOR ELECTRONICE

                  11.

                  Comisia recomandă statelor membre să furnizeze serviciilor lor din prima linie informații adecvate și simple în limba ucraineană cu privire la procedurile de recunoaștere de pe teritoriul lor. Informațiile ar trebui să fie, de asemenea, disponibile în format digital și să fie adaptate nevoilor și situației persoanelor care sosesc din Ucraina, explicând în special diferențele dintre Ucraina și țara-gazdă.

                  12.

                  Comisia încurajează statele membre să utilizeze instrumentul eTranslation (22) ca mijloc de accelerare a proceselor de recunoaștere. Atunci când este posibil, traducerea automată ar trebui să fie suficientă.

                  13.

                  Comisia încurajează statele membre să fie transparente între ele și cu Comisia și să transmită toate informațiile pe care le-ar putea avea cu privire la calificările ucrainene și la sistemul de învățământ ucrainean. Fundația Europeană de Formare a creat, la cererea Comisiei, un centru de resurse privind calificările ucrainene, în cadrul căruia pot fi partajate informațiile.

         TRATAREA DOVEZILOR INCOMPLETE PRIVIND CALIFICĂRILE

                  14.

                  Comisia încurajează statele membre, în cazul în care constată că lipsesc dovezi ale calificărilor, să verifice mai întâi dacă se poate obține o confirmare fiabilă a calificării obținute din partea autorităților ucrainene. Pentru a facilita acest proces, Comisia va colabora cu statele membre, în cooperare cu autoritățile ucrainene și cu organismele de certificare, pentru a obține confirmarea cu privire la documentele lipsă privind calificările și va analiza dacă acreditările digitale europene pentru învățare (23) pot fi utilizate pentru a elibera din nou documentele privind calificările în format digital în acest scop.

                  15.

                  Comisia reamintește statelor membre că, dacă nu este posibilă nicio altă soluție, „pașaportul european al calificărilor pentru refugiați” (24) elaborat de Consiliul Europei împreună cu partenerii prevede o evaluare a calificărilor postliceale pe baza documentației disponibile și a unui interviu structurat. Deși acest pașaport de calificare în sine nu constituie un act oficial de recunoaștere, acesta contribuie la evaluarea calificărilor pe care un refugiat este probabil să le dețină și poate fi aplicat și persoanelor care beneficiază de protecție temporară. Ar putea fi explorate și alte instrumente, cum ar fi pașaportul calificărilor elaborat de UNESCO (25) și sistemele similare dezvoltate în cadrul programului Erasmus+ (de exemplu, REACT – Instrumentul pentru refugiați și recunoaștere) (26).

         CERINȚE SPECIFICE PENTRU ANUMITE PROFESII

                  16.

                  Comisia încurajează statele membre să analizeze modul în care persoanele care beneficiază de protecție temporară pot fi angajate, după caz, de serviciile de asistență medicală, cum ar fi:

                              —

                              identificarea bunelor practici care să permită resortisanților din țările terțe să participe la programe accelerate în domeniul profesiilor din domeniul sănătății, pentru a facilita exercitarea acestor profesii;

                              —

                              evaluarea fezabilității unităților de asistență medicală extrateritorială în care personalul medical care beneficiază de protecție temporară poate trata persoanele strămutate din Ucraina (de exemplu, spitalele de campanie ucrainene care funcționează pe teritoriul unui stat membru);

                              —

                              evaluarea programelor de formare ucrainene pentru profesiile medicale și, acolo unde este fezabil, elaborarea de programe de perfecționare de scurtă durată pentru a îndeplini standardele minime de formare necesare pentru anumite profesii.

                  17.

                  Pentru profesioniștii cu calificări care nu îndeplinesc cerințele minime de formare prevăzute în Directiva 2005/36/CE, Comisia încurajează statele membre să aplice aceeași abordare ca în nota de orientare pentru criza provocată de pandemia de COVID-19 pentru recunoașterea personalului medico-sanitar cu calificări din afara UE/AELS. Statele membre pot permite în continuare persoanelor care beneficiază de protecție temporară să desfășoare anumite activități, cu un statut diferit de cel de profesionist cu drepturi depline. De exemplu, unei asistente medicale calificate dintr-o țară terță a cărei formare nu îndeplinește cerințele minime de formare i se poate permite să lucreze ca îngrijitor în domeniul sănătății.

                  18.

                  Comisia invită statele membre să exploreze diferite modalități de a se asigura că accesul la sectorul de activitate relevant este asigurat cu promptitudine pentru profesori și alți profesioniști din domeniul educației, de exemplu prin:

                              —

                              angajarea în școli în care au fost plasați copii care fug din calea invaziei Ucrainei de către Rusia a unor persoane care beneficiază de protecție temporară și care au dobândit calificarea profesională de profesor în Ucraina;

                              —

                              furnizarea de formare lingvistică pentru cadrele didactice;

                              —

                              repartizarea profesorilor vorbitori de limba ucraineană în școli cu capacitate suplimentară și deficit de cadre didactice;

                              —

                              modificarea contractelor profesorilor cu calificări profesionale dobândite în Ucraina, care au fost angajați temporar ca profesori asistenți în țările-gazdă, în contracte de profesori calificați, imediat după recunoașterea calificării profesionale;

                              —

                              sprijinirea viitoarelor cadre didactice care beneficiază de protecție temporară să aibă acces la educația și formarea cadrelor didactice din țările-gazdă.

                  19.

                  Comisia invită statele membre să faciliteze recrutarea de personal didactic care beneficiază de protecție temporară pentru a lucra în structuri care oferă educație și îngrijire timpurie formală, cum ar fi creșele și grădinițele, precum și în structuri informale, cum ar fi centrele de joacă, ținând seama de marea diversitate a acestor profesii în Europa.

                  20.

                  Comisia subliniază că măsurile de facilitare a recrutării profesioniștilor în domeniul educației care beneficiază de protecție temporară trebuie să țină seama de dispozițiile naționale privind protecția copiilor și a tinerilor.

         FACILITAREA EXERCITĂRII PROFESIILOR REGLEMENTATE

                  21.

                  Comisia încurajează statele membre să se asigure că profesioniștii își pot exercita profesia pentru a avea acces la piața muncii după obținerea recunoașterii calificărilor lor profesionale, fără bariere administrative inutile și cu sprijinul de care au nevoie.

                  22.

                  Comisia recomandă ca statele membre să nu introducă și să nu mențină nicio cerință pentru întreprinderi de a dovedi că nu au putut angaja un cetățean al UE înainte de a recruta o persoană care beneficiază de protecție temporară.

                  23.

                  Comisia recomandă statelor membre să se asigure că toate aptitudinile și competențele profesionale relevante ale persoanelor care beneficiază de protecție temporară sunt evaluate și luate în considerare, indiferent dacă au fost dobândite prin învățare formală, informală sau nonformală. Comisia încurajează statele membre să sprijine persoanele să își înregistreze competențele și calificările, inclusiv prin acordarea de sprijin individual. Pentru a facilita colectarea și evaluarea aptitudinilor și competențelor, se poate utiliza Europass (27) și instrumentul UE de stabilire a profilului de competențe al resortisanților din țările terțe (28).

                  24.

                  Comisia recomandă statelor membre să instituie măsuri de facilitare a exercitării profesiilor pentru persoanele care beneficiază de protecție temporară și care nu vorbesc sau vorbesc foarte puțin limba țării gazdă, cum ar fi cursuri de limbă sau modalități de exercitare a profesiei sub supraveghere sau într-un cadru în care limba țării gazdă nu este necesară.

         CONTINUAREA MĂSURILOR PROPUSE

                  25.

                  Comisia invită statele membre să coopereze îndeaproape cu autoritățile ucrainene, cu reprezentanții societății civile ucrainene, inclusiv cu diaspora ucraineană, și cu Comisia, pentru a sprijini soluțiile practice pentru recunoașterea calificărilor și integrarea fără probleme pe piața muncii a persoanelor care beneficiază de protecție temporară.

                  26.

                  Comisia va lansa și va coordona reuniuni specifice în cadrul grupului de coordonatori pentru recunoașterea calificărilor profesionale. Acest grup se va reuni periodic pentru a discuta și a face schimb de practici naționale pe această temă. Comisia va invita reprezentanți ai autorităților ucrainene relevante la aceste reuniuni. Discuțiile și învățarea reciprocă vor fi inițiate și în alte structuri relevante, cum ar fi grupurile de lucru privind Spațiul european al educației și Rețeaua centrelor de informare pentru recunoașterea academică (ENIC-NARIC).

                  27.

                  Comisia solicită statelor membre să își împărtășească expertiza în cadrul reuniunilor ad-hoc dedicate, în vederea accelerării procesului și a evitării suprapunerilor eforturilor. Cooperarea, cele mai bune practici și schimbul extins de informații sunt esențiale în această etapă.

         Adoptată la Bruxelles, 5 aprilie 2022.

               Pentru Comisie

            Thierry BRETON

               Membru al Comisiei

         (1)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Solidaritatea europeană cu refugiații și cu persoanele care fug de războiul din Ucraina”, COM(2022) 107 final.

         (2)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Primirea persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina: pregătirea Europei pentru a răspunde nevoilor acestora”, COM(2022) 131 final.

         (3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare (JO L 71, 4.3.2022, p. 1).

         (4)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

         (5)  OCDE (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants („Pregătiți să oferiți ajutor?: Îmbunătățirea rezilienței sistemelor de integrare pentru refugiați și alți migranți vulnerabili”), OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

         (6)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027”, COM(2020) 758 final.

         (7)  În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2005/36/CE, o „profesie reglementată” este: o activitate sau un ansamblu de activități profesionale al căror acces, exercitare sau una dintre modalitățile de exercitare este condiționată, direct sau indirect, în temeiul unor acte cu putere de lege și acte administrative, de posesia anumitor calificări profesionale; utilizarea unui titlu profesional limitată prin acte cu putere de lege și acte administrative la titularii unei anumite calificări profesionale constituie în special o modalitate de exercitare.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Au fost raportate deficite, de exemplu în cazul instalatorilor, al profesioniștilor din domeniul asistenței medicale, al sudorilor, al inginerilor constructori, al medicilor generaliști, al zidarilor, al electricienilor, al contabililor și al lucrătorilor specializați în acoperișuri. A se vedea Autoritatea Europeană a Muncii (2021), Report on Labour Shortages and Surpluses („Raport privind deficitele și excedentele de forță de muncă”), noiembrie 2021, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_ro

         (11)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_ro.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Comunicare a Comisiei, Orientări privind libera circulație a personalului medico-sanitar și armonizarea minimă a formării în ceea ce privește măsurile de urgență legate de COVID-19 – recomandări privind Directiva 2005/36/CE (JO C 156, 8.5.2020, p. 1).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review (Educația refugiaților: o analiză globală), https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf

         (19)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Vieți demne: de la dependența de ajutor la autonomie – Strămutarea forțată și dezvoltarea”, COM(2016) 234 final.

         (20)  Decizia 2007/172/CE a Comisiei din 19 martie 2007 de instituire a grupului de coordonatori pentru recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 79, 20.3.2007, p. 38).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/ro/europass-digital-credentials. Acreditările digitale europene pentru învățare poartă un sigiliu electronic și fac, prin urmare, obiectul articolului 35 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (JO L 257, 28.8.2014, p. 73). Prin urmare, acestea ar trebui să fie acceptate ca dovadă a calificării.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. A se vedea, de asemenea, proiectul REACT (REACT – Refugiați și Recunoaștere | Nokut).

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/