               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.7.2016
            COM(2016) 517 final
            Recomandare de
            DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUIde aplicare a unei amenzi Spaniei pentru nerespectarea obligației de a lua măsuri eficace pentru a remedia un deficit excesiv

               Recomandare de

               DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

               de aplicare a unei amenzi Spaniei pentru nerespectarea obligației de a lua măsuri eficace pentru a remedia un deficit excesiv

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro, în special articolul 6,

               întrucât:

               (1)Printr-o decizie adoptată la 12 iulie 2016, Consiliul a stabilit că Spania nu a luat măsuri eficace în vederea corectării deficitului excesiv ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat.

               (2)Ca urmare a deciziei Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (8) din tratat, conform căreia Spania nu a luat măsuri eficace în vederea corectării deficitului excesiv, Comisia ar trebui să recomande Consiliului aplicarea unei amenzi.

               (3)Amenda care urmează să fie aplicată Spaniei ar trebui, în principiu, să se ridice la 0,2 % din PIB-ul acestei țări pentru anul precedent, dar valoarea sa poate fi redusă sau anulată în virtutea unor circumstanțe economice excepționale sau pe baza unei cereri motivate din partea statului membru în cauză.

               (4)PIB-ul Spaniei pe 2015 a fost de 1 081,19 miliarde EUR. 0,2 % din acest PIB corespunde sumei de 2 162,38 de milioane EUR.

               (5)Conform articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1173/2011, „circumstanțe economice excepționale” înseamnă circumstanțe în care un deficit public excesiv care depășește valoarea de referință este considerat excepțional în sensul articolului 126 alineatul (2) litera (a) a doua liniuță din TFUE și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Potrivit acestui din urmă regulament, un astfel de excedent este excepțional atunci când își are originea (i) într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și cu o influență majoră asupra poziției financiare a administrației publice sau (ii) într-o recesiune economică gravă, ceea ce înseamnă o rată anuală negativă de creștere a PIB-ului sau o pierdere acumulată de producție de-a lungul unei perioade prelungite de creștere anuală foarte mică a PIB-ului în raport cu potențialul acestuia.

               (6)O evaluare a aplicării condițiilor menționate mai sus în cazul Spaniei duce la următoarele concluzii:

               După zece trimestre consecutive de creștere negativă a PIB-ului real, în Spania s-a înregistrat din nou creștere economică în al treilea trimestru al anului 2013. Creșterea PIB-ului real a atins 1,4 % în 2014 și s-a accelerat până la 3,2 % în 2015. Conform previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016, se estimează că PIB-ul real va crește cu până la 2,9 % în 2016. Aceasta reprezintă o revizuire în sens ascendent, cu 0,3 puncte procentuale în comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, determinată de consumul privat și public mai ridicat decât se preconizase în primul trimestru al acestui an. În consecință, nu a existat o criză economică severă în perioada care face obiectul recomandării Consiliului din 21 iunie 2013 (și anume, 2013-2016).

               În plus, nu au avut loc evenimente neobișnuite situate în afara controlului autorităților, cu impact major asupra finanțelor publice în perioada 2013-2016. Deși inflația din Spania a fost surprinzător de redusă, chiar negativă în 2014, impactul acesteia asupra finanțelor publice nu a fost unul major, deoarece ea a fost compensată în mare măsură de creșterea peste așteptări a PIB-ului real, în timp ce crearea rapidă de locuri de muncă și creșterea bogată în venituri fiscale au favorizat reducerea deficitului.

               (7)Prin urmare, nu există circumstanțe economice excepționale care ar justifica o reducere a cuantumului amenzii.

               (8)La 13 iulie 2016, Spania a prezentat Comisiei o cerere motivată, prin care i se solicita acesteia să recomande Consiliului stabilirea la zero a cuantumului amenzii. În susținerea cererii sale, Spania a oferit următoarele argumente:

               (9)Spania reamintește importantele sale realizări în ceea ce privește implementarea unei agende de reforme cuprinzătoare, în pofida unui context economic extrem de dificil, care s-au dovedit decisive pentru sprijinirea redresării viguroase a activității economice și crearea de locuri de muncă, precum și pentru corectarea dezechilibrelor acumulate. Spania subliniază, de asemenea, efortul fiscal semnificativ implementat în urma crizei și impactul negativ al inflației scăzute și chiar negative asupra procesului de ajustare fiscală și a economiei în ansamblu. Sunt abordate, de asemenea, aspecte metodologice privind presupusa incapacitate a actualei metodologii de evaluare a conformității cu PSC de a ține seama de o eventuală inflație negativă neașteptată sau de a măsura cu acuratețe creșterea potențială a PIB-ului în cazul Spaniei. În fine, Spania face bilanțul măsurilor și al angajamentelor luate în vederea reducerii deficitului public în 2016 și își reafirmă angajamentul de a corecta deficitul excesiv până în 2017.

               (10)O evaluare a argumentelor menționate mai sus duce la considerațiile expuse în continuare.

               (11)Economia spaniolă a cunoscut o redresare semnificativă în ultimii ani datorită, de asemenea, reformelor întreprinse într-un mediu economic dificil care au contribuit la reducerea rigidităților existente pe piețele muncii și produselor. Finalizarea cu succes a programului de asistență financiară pentru recapitalizarea instituțiilor financiare din Spania, de la începutul anului 2014, și reformele structurale majore care au fost efectuate în paralel au creat o bază solidă pentru redresarea economică. Chiar și după încheierea programului, Spania a continuat să pună în aplicare reforme structurale, inclusiv o reformă a cadrului privind insolvența, finalizarea restructurării sectorului bancar, reforma administrației publice și crearea unui consiliu bugetar independent. Sprijinită de politica monetară și de un cadru consolidat de guvernanță a zonei euro, Spania a pregătit terenul pentru revenirea fluxurilor de capital și îmbunătățirea condițiilor financiare. Odată cu reluarea creșterii economice în cea de a doua jumătate a anului 2013, reechilibrarea internă și externă a avansat, fiind susținută, de asemenea, de câștiguri la nivel de competitivitate, datorate reformelor. Redresarea este însoțită de crearea unui număr semnificativ de locuri de muncă, ea fiind sprijinită de moderarea continuă a salariilor și de impactul reformelor de pe piața muncii. În pofida progreselor în ceea ce privește reechilibrarea economiei, există în continuare provocări importante, deoarece nivelul încă ridicat al datoriei publice și private, care se reflectă în nivelul foarte ridicat al datoriei externe nete, expune țara unor riscuri rezultând din modificarea percepției pieței, în timp ce rata încă ridicată a șomajului reprezintă un obstacol în calea ajustării economice.

               (12)Deși Spania nu a luat măsuri eficace pentru a reduce deficitul excesiv, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, ar trebui recunoscut faptul că Spania a făcut deja eforturi bugetare considerabile pentru a-corecta acest deficit excesiv în bugetul pentru 2012 și, într-o mai mică măsură, în cel pentru 2013. Încetinirea eforturilor de consolidare, evidențiată în decizia Consiliului din 12 iulie 2016 a urmat acestui efort structural fiscal semnificativ și s-a produs în urma unor condiții economice dificile care au afectat coeziunea socială. Într-adevăr, în pofida redresării viguroase a economiei începând din al treilea trimestru al anului 2013, Spania a continuat să se confrunte cu condiții economice nefavorabile în perioada care face obiectul celei mai recente recomandări a Consiliului. Deviația PIB-ului a ajuns la −8,5 % din PIB-ul potențial în 2013 și, deși s-a îmbunătățit rapid, aceasta era încă în mare măsură negativă în 2015, și anume −4,0 %. Rata șomajului a atins un nivel maxim de 26,1 % în 2013, iar excluziunea și inegalitatea socială s-au înrăutățit în urma crizei, astfel încât proporția persoanelor amenințate de riscul sărăciei sau al excluziunii sociale a ajuns până la 29,2 % în 2014, una dintre cele mai ridicate rate din UE.

               (13)În acest context, în timp ce unele dintre măsurile luate în ultimii ani au avut un impact negativ direct asupra finanțelor publice, ele pot contribui la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă pe termen mediu și lung, consolidând, astfel, viabilitatea finanțelor publice. Scutirile și reducerile contribuțiilor la sistemul de securitate socială au contribuit la persistența deficitului public, dar, într-o anumită măsură, acestea au sprijinit coeziunea socială deoarece au vizat persoanele cu venituri mici, lucrătorii mai slab calificați și noile contracte cu durată nedeterminată. Reformele fiscale adoptate la sfârșitul anului 2014, deși subfinanțate, sunt menite să facă structurile fiscale mai favorabile creșterii și să îmbunătățească guvernanța și echitatea în materie fiscală.

               (14)Pentru 2016, guvernul spaniol, în calitatea sa de guvern interimar, a luat măsuri cu efect de reducere a deficitului, în urma recomandării Comisiei din 9 martie 2016 privind măsurile care trebuie luate de Spania pentru a asigura corectarea la timp a deficitului său excesiv, iar acest lucru este binevenit. În special, în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din legislația națională pentru a consolida disciplina fiscală a administrațiilor regionale, la 6 aprilie, guvernul a solicitat unui număr de 12 administrații regionale să aprobe reducerea creditelor bugetare pentru a asigura respectarea țintelor de deficit pe care acestea le au pentru 2016. În timp ce reducerile cheltuielilor pentru 2016 adoptate până în prezent de aceste administrații sunt considerabil mai mici decât valoarea preconizată raportată în programul de stabilitate pentru 2016, administrația centrală din Spania a aprobat o reducere a creditelor bugetare reprezentând aproximativ 0,2 % din PIB. La 13 iulie, guvernul interimar din Spania și-a anunțat angajamentul de a institui noi măsuri binevenite de reducere a deficitului. În ceea ce privește veniturile, au fost avute în vedere modificări ale legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care urmează să fie adoptate de îndată ce noul guvern va fi format, pentru a compensa pierderea de venituri de aproximativ 0,5 % din PIB preconizată pentru 2016 în urma modificărilor aduse regulamentului privind plata eșalonată (pagos fraccionados) a impozitului pe profitul societăților, astfel încât să se asigure că veniturile din impozitul pe profitul societăților ating nivelul preconizat în programul de stabilitate pentru 2016. În ceea ce privește cheltuielile, devansarea datei închiderii anului fiscal al administrației centrale, adoptată la 14 iulie, poate contribui la limitarea evoluției cheltuielilor în a doua jumătate a anului 2016. Cu toate acestea, aceste măsuri sunt în continuare supuse unor riscuri de implementare considerabile, în special în ceea ce privește adoptarea la timp de către parlament a modificărilor care ar trebui aduse legii privind impozitul pe profitul întreprinderilor și în ceea ce privește capacitatea lor de a compensa deficitul preconizat la nivelul veniturilor din impozitul pe profitul întreprinderilor. Guvernul s-a angajat, de asemenea, să ia măsuri suplimentare împotriva fraudei fiscale.

               (15)Cererea motivată adresată Comisiei de către Spania evidențiază, de asemenea, impactul negativ al inflației scăzute și chiar al inflației negative asupra procesului de ajustare fiscală și asupra economiei în ansamblu. Astfel cum s-a afirmat în decizia Consiliului din 12 iulie 2016, în perioada 2013-2015, inflația din Spania (măsurată pe baza deflatorului PIB) a fost, într-adevăr, semnificativ mai scăzută decât în scenariul macroeconomic de referință care a stat la baza recomandării (ea fiind chiar negativă în 2014, și anume −0,4 %). Cu toate acestea, impactul negativ al inflației scăzute sau chiar negative asupra rezultatelor bugetare din Spania a fost compensat în mare măsură de creșterea peste așteptări a PIB-ului real.

               (16)Spania invocă, de asemenea, aspecte metodologice privind presupusa incapacitate a actualei metodologii de luare a unor măsuri eficace de a ține seama de o inflație negativă neașteptată sau de a măsura cu acuratețe creșterea potențială a PIB-ului în cazul Spaniei. În ceea ce privește posibila subestimare a efortului structural realizat în Spania, trebuie amintit că, pentru a estima creșterea potențială, Comisia aplică metodologia funcției de producție, stabilită de comun acord și avizată de către Consiliu. În ceea ce privește impactul inflației negative, Comisia recunoaște în analizele sale că metodologia convenită pentru supravegherea fiscală – și bazată pe corectarea cifrelor soldului global prin intermediul unor estimări ale PIB-ului potențial – poate duce, în prezența unui șoc de inflație negativă, la subestimarea efortului structural. Cu toate acestea, abordarea menționată este completată de o așa-numită măsură ascendentă a efortului bugetar, care evaluează dacă au fost îndeplinite obiectivele în materie de cheltuieli și dacă au fost implementate măsurile discreționare prevăzute pe partea de venituri. Spre deosebire de variația soldului structural, această măsură ascendentă va supraestima probabil efortul bugetar în urma unui șoc de dezinflație. În plus, în cazul Spaniei, utilizarea unei astfel de metodologii ascendente arată că nu s-a realizat niciun efort cumulat în perioada 2013-2015, în contrast cu efortul structural cumulativ recomandat de 3,0 % din PIB.

               (17)Având în vedere cererea motivată a Spaniei și având în vedere punctele de mai sus, în special reformele structurale aprofundate efectuate de guvernul spaniol începând cu 2012 și aflate încă în vigoare, provocările reprezentate de mediul economic pe parcursul perioadei acoperite de recomandarea Consiliului din iunie 2013, angajamentele de reducere a deficitului anunțate de guvernul interimar al Spaniei în cererea sa motivată, în paralel cu măsurile de consolidare instituite în urma recomandării Comisiei din 9 martie 2016 privind măsurile care trebuie luate de Spania pentru a asigura corectarea la timp a deficitului său excesiv, se consideră justificată anularea amenzii de 0,2 % din PIB.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Se anulează amenda de 0,2 % din PIB care urma să fie aplicată Spaniei pentru neadoptarea unor măsuri eficace ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Consiliu

                  Președintele


title: Recomandare de Decizie a Consiliului de abrogare a Deciziei 2005/185/CE privind existenţa unui deficit excesiv în Republica Cehă

text:
     RO

RO        RO
 ---pagebreak---      COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                     Bruxelles, 7.5.2008
                                     SEC(2008) 571 final

                       Recomandare de

                 DECIZIE A CONSILIULUI

     de abrogare a Deciziei 2005/185/CE privind existența
            unui deficit excesiv în Republica Cehă

                    (prezentată de Comisie)

RO                                                          RO
 ---pagebreak---                                           EXPUNERE DE MOTIVE

     1.       CONTEXT

     Articolul 104 din Tratat stabilește că statele membre ar trebui să evite deficitele excesive și
     prevede o procedură pentru identificarea și corectarea acestora. Procedura privind deficitele
     excesive (PDE) este menționată, de asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al
     Consiliului privind „accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv”1, care
     face parte din Pactul de stabilitate și creștere. În conformitate cu articolul 104 alineatul (2) din
     Tratat, Comisia trebuie să monitorizeze respectarea disciplinei bugetare pe baza următoarelor
     două criterii: (a) dacă raportul dintre deficitul public planificat sau real și PIB (produsul intern
     brut) depășește valoarea de referință de 3% din PIB (cu excepția cazului în care raportul s-a
     diminuat în mod semnificativ și constant și atinge un nivel apropiat de valoarea de referință;
     sau depășirea valorii de referință este excepțională și temporară, iar respectivul raport se
     menține aproape de valoarea de referință); și (b) dacă raportul dintre datoria publică și PIB
     depășește valoarea de referință de 60% din PIB (cu excepția cazului în care acest raport se
     diminuează suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător).

     În conformitate cu Protocolul privind procedura de deficit excesiv anexat la Tratat, Comisia
     furnizează datele privind punerea în aplicare a PDE. În cadrul aplicării protocolului respectiv,
     statele membre trebuie să transmită datele privind deficitele și datoriile publice și variabilele
     conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1 octombrie, în conformitate cu
     articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului2,3.

     La 12 mai 2004, Comisia a inițiat PDE pentru Republica Cehă prin adoptarea unui raport în
     temeiul articolului 104 alineatul (3), pe baza unui deficit public general de 12,9% din PIB în
     20034 (5,9% din PIB dacă se exclude o operațiune de mari dimensiuni cu caracter excepțional,
     legată de garanțiile de stat). La 5 iulie 2004, Consiliul a stabilit, pe baza unei recomandări a
     Comisiei, că în Republica Cehă există un deficit excesiv, în conformitate cu articolul 104
     alineatul (6)5. În același timp, și tot pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat
     recomandări Republicii Cehe, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), de a soluționa
     situația de deficit excesiv, cel târziu până în 2008.

     1
            JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174,
            7.7.2005, p. 5).
     2
            JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005
            (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).
     3
            Cea mai recentă notificare a Republicii Cehe poate fi găsită la:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEC(2004) 575. În același timp, rezultatul deficitului în 2003 a fost revizuit în sensul unei reduceri la
            6,6% din PIB (fără să includă măsurile cu caracter excepțional).
     5
            JO L 62, 9.3.2005, p. 20.

RO                                                         2                                                            RO
 ---pagebreak---      Ținând seama de importantul derapaj bugetar prevăzut pentru 2007 și de deficitul excesiv
     continuu din 2008 față de valoarea de referință, pe baza planurilor bugetare propuse înainte de
     alegerile generale din iunie 2006, Consiliul a adoptat, la 10 iulie 2007, o decizie în temeiul
     articolului 104 alineatul (8), pe baza unei recomandări a Comisiei, prin care afirma că
     acțiunile întreprinse de Republica Cehă nu păreau a fi adecvate pentru corectarea deficitului
     excesiv până la termenul limită din 2008. La 10 octombrie 2007, Consiliul a emis o nouă
     recomandare, în temeiul articolului 104 alineatul (7), pe baza unei recomandări a Comisiei,
     prin care recomandă Republicii Cehe să limiteze și mai mult deteriorarea bugetară în 2007 și
     să confirme anul 2008, stabilit inițial în acest scop, ca dată limită pentru soluționarea situației
     de deficit excesiv. Autoritățile cehe trebuiau să reducă deficitul sub valoarea de referință de
     3% din PIB, într-o manieră credibilă și viabilă. În acest scop, pe baza previziunilor disponibile
     la acea dată, Consiliul a recomandat autorităților cehe să garanteze o îmbunătățire a balanței
     structurale (și anume balanța ajustată ciclic, fiind excluse măsurile cu caracter excepțional și
     alte măsuri temporare) de cel puțin ¾% din PIB în 2008 față de 2007. Consiliul a stabilit data
     limită de 9 aprilie 2008 pentru ca autoritățile cehe să întreprindă acțiuni eficiente.

     În plus, Consiliul a solicitat Republicii Cehe „ca după corectarea deficitului excesiv să asigure
     menținerea consolidării bugetare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM)
     pentru poziția bugetară a unui deficit structural de 1% din PIB și să atingă obiectivul pe
     termen mediu cel târziu până la data limită inițială din 2012”.

     Tabelul 1: Ajustare avizată de Consiliu la 10 octombrie 2007
     % din PIB, sub rezerva unor dispoziții contrare         2006              2007                     2008
     Balanța generală a administrației publice               -2,7            peste -3,3               deficit <3
     modificarea balanței structurale                                                                cel puțin ¾
     p.m.: creștere reală PIB (%)                               6,0              5,0                     4,9
     Observații: Balanță structurală = balanță ajustată ciclic, fiind excluse măsurile cu caracter excepțional și alte
     măsuri temporare.
     Sursa: Recomandarea Consiliului în temeiul articolului 104 alineatul (7), adoptată la 10 octombrie 2007 și
     previziunile serviciilor Comisiei din primăvara 2007.
     După expirarea termenului limită stabilit de Consiliu, Comisia realizează, de obicei, o
     evaluare formală a acțiunii întreprinse de autorități ca răspuns la recomandările Consiliului,
     luând în considerare cele mai recente previziuni ale serviciilor Comisiei. Aceasta reprezintă o
     evaluare intermediară care indică dacă țara respectivă este pe cale să corecteze deficitul
     excesiv la timp. În cazul Republicii Cehe, această evaluare intermediară este subordonată
     prezentului document și înlocuită de acesta. Prezentul document ia în considerare și nota
     guvernului ceh privind măsurile de corectare adoptate în cadrul PDE în aprilie 20086.

     În conformitate cu articolul 104 alineatul (12), o decizie a Consiliului privind existența unui
     deficit excesiv trebuie abrogată, pe baza unei recomandări a Comisiei, atunci când, în opinia
     Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

     6
             Scrisoarea din 10 aprilie 2008 adresată comisarului pentru Afaceri economice și monetare de către
             ministrul ceh al finanțelor.

RO                                                          3                                                            RO
 ---pagebreak---      2.       EVOLUȚII RECENTE PRIVIND DEFICITUL

     Deficitul public general a atins, în 2003, nivelul de 6,6% din PIB. Ulterior, deficitul public
     general nu a depășit 3% din PIB, cu excepția anului 2005 (3½% din PIB). Evoluțiile
     deficitului nominal, începând cu anul 2004, au fost superioare evoluției reducerii deficitului
     (nominal), recomandate în temeiul articolului 104 alineatul (7) în recomandarea din 5 iulie
     2004. Îmbunătățirea deficitului public general s-a datorat unor venituri care au depășit
     așteptările, provenite dintr-o creștere mai semnificativă decât s-a anticipat, care a fost de peste
     6% în fiecare an, începând cu anul 2005, precum și limitării cheltuielilor. Cheltuielile publice
     generale au scăzut treptat ca procentaj din PIB, de la 45% din PIB în 2004 la 42,4% din PIB
     în 2007. Acest fapt se datorează parțial reducerii consumului public cu aproximativ 2% din
     PIB și, de asemenea, reducerii costurilor legate de consolidarea sectorului bancar7.

     Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat), în urma raportului Republicii Cehe înainte de
     aprilie 20088,9, deficitul public general s-a menținut la 1,6% din PIB în 200710, adică mult sub
     obiectivul de 4% din PIB, stabilit în cadrul programului de convergență actualizat din martie
     2007. La nivelul rezultatelor, veniturile, exprimate ca procent din PIB, au depășit cu 0,8% din
     PIB obiectivul prevăzut în cadrul programului de convergență din martie 2007, iar cheltuielile
     publice au fost cu 1,8% din PIB mai reduse. Rezultatele mult peste așteptări par să reflecte, în
     principal, limitarea cheltuielilor sociale, care se preconiza că vor crește cu aproximativ 1% din
     PIB. Au fost limitate, de asemenea, și alte elemente ale cheltuielilor publice, inclusiv
     compensațiile acordate angajaților și consumul intermediar. În plus, creșterea a atins 6,5% din
     PIB față de 4,9% din PIB, după cum se aștepta conform programului de convergență din
     martie 2007, iar elasticitatea taxelor a fost mai bună decât s-a preconizat.

     Atât veniturile, cât și cheltuielile au fost influențate în mod pozitiv de o creștere mai mare
     decât se preconiza a ocupării forței de muncă. Contribuțiile sociale au crescut mai mult decât
     s-a preconizat, iar transferurile sociale au crescut ușor, ca procent din PIB.

     În comparație cu 2006, deficitul global a scăzut cu 1,1% din PIB, din care aproximativ
     jumătate se datorează măsurilor luate, după cum arată ameliorarea balanței structurale, iar
     cealaltă jumătate se datorează creșterii mai mari decât s-a anticipat. Cheltuielile totale au
     scăzut cu 1,2% din PIB, în timp ce veniturile totale au scăzut cu 0,2% din PIB. Progresul din
     2007 reprezintă o depășire a recomandării Consiliului de a „limita, în continuare, deteriorarea
     bugetară”, prevăzută, la acea dată, pentru 2007.

     7
            În contextul privatizării sectorului bancar, guvernul ceh a suportat o mare parte din costurile legate de
            credite nerentabile, în special prin crearea Agenției cehe de consolidare. În timp, proporția acestor
            active a scăzut.
     8
            Comunicatul de presă al Eurostat nr. 54/2008 din 18 aprilie 2008.
     9
            Conform articolului 8g alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93.
     10
            Ratele deficitului sunt în general revizuite – ascendent sau descendent – după publicarea primelor
            rezultate în raportul din primăvară. Pentru majoritatea statelor membre UE, revizuirile sunt în general
            relativ nesemnificative și în medie foarte puțin diferite de zero. În cazul Republicii Cehe, având în
            vedere diferența între deficitul raportat în prezent pentru 2007 și valoarea de referință a deficitului,
            există o probabilitate redusă ca o revizuire ulterioară posibilă a conturilor publice să majoreze, în 2007,
            rata deficitului la un nivel mai mare de 3% din PIB.

RO                                                          4                                                             RO
 ---pagebreak---      Reducerea totală a cheltuielilor publice se reflectă în creșterea volumului fondurilor de
     rezervă, estimată la 2¾% din PIB (de la aproximativ 2% în 2006), din care un procent de
     aproximativ ¾% din PIB provine din cheltuieli legate de fonduri provenite din afara UE,
     reprezentând cheltuieli eșalonate care pot duce la majorarea deficitelor viitoare. Procentul de
     2% rămas este legat de fonduri UE și este compensat prin venituri.

     În termeni structurali, deficitul a scăzut de la 2,9% din PIB în 2006 la 2,3% din PIB în 2007,
     datorită limitării permanente a cheltuielilor publice, inclusiv a celor legate de salariile din
     sectorul public.

     3.       PREVIZIUNILE PRIVIND DEFICITUL PENTRU 2008 ȘI PENTRU ANII URMĂTORI

     În conformitate cu previziunile din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei, se estimează că
     deficitul public general va continua să scadă, atingând 1,4% din PIB în 2008 și, în ipoteza
     menținerii politicii, 1,1% din PIB în 2009. Acest fapt se datorează echilibrului măsurilor
     incluse în programul de stabilizare, aprobat la 19 septembrie 2007, care se preconizează că
     vor avea un efect pozitiv, atingând aproximativ 0,3% din PIB în fiecare an (vezi caseta I). Se
     preconizează o scădere a nivelului transferurilor sociale, ca procent din PIB, în 2008 și 2009,
     ca rezultat al măsurilor legislative din cadrul programului de stabilizare. Pe lângă măsurile
     legislative, consolidarea se bazează, de asemenea, pe limitarea continuă a salariilor din
     sectorul public și pe o reducere a consumului public ca procent din PIB. Se preconizează un
     nivel constant al veniturilor ca procent din PIB, deși seria de măsuri privind taxele, apărute în
     același timp, face ca realizarea de previziuni să devină dificilă. Prognoza privind deficitul din
     cadrul previziunilor din primăvară ale serviciilor Comisiei este conformă cu deficitul
     planificat, comunicat în cadrul raportului din primăvară (1,5 din PIB).

     Pe baza previziunilor din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei, se așteaptă ca balanța
     structurală să crească de la -2¼% din PIB în 2007 până la aproximativ -2% din PIB în 2008.
     Creșterea este mai redusă decât a recomandat Consiliul (cel puțin ¾% din PIB), în contextul
     deficitului global net superior din 2007, consolidat de o ameliorare structurală în 2007 de
     aproximativ ½% din PIB, neprevăzută la momentul formulării recomandării.
     Obiectivul pe termen mediu (OTM) al Republicii Cehe este un nivel al deficitului structural
     de 1% din PIB, care, conform celui mai recent program de convergență prezentat în noiembrie
     2007, ar trebui atins în 2012. Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul11
     solicita autorităților cehe „să exploateze nivelul înalt de creștere economică, accelerând în
     continuare ritmul de ajustare pentru a atinge cât mai repede cu putință o marjă de siguranță
     care să împiedice depășirea valorii de referință” și să realizeze OTM cel târziu până în 2012.

     11
            JO C 74, 20.3.2008, p. 24.

RO                                                  5                                                    RO
 ---pagebreak---       Caseta I: Rezumatul măsurilor din cadrul programului de stabilizare din septembrie 2007
      Programul de stabilizare a modificat sarcina fiscală globală de la impozitare directă la
      impozitare indirectă. Începând cu 1 ianuarie 2008, a fost introdusă o rată fixă de 15% a
      impozitului pe venitul personal, deși calculată pe o bază extinsă, care va fi redusă în
      continuare, după cum se preconizează, până la 12,5% în 2009. Începând cu 1 ianuarie 2008,
      rata impozitului pe profit a fost redusă de la 24% la 21% și va fi în continuare redusă până la
      19% până în 2010. Impozitele indirecte au fost majorate în ianuarie 2008 prin creșterea cotei
      reduse de TVA de la 5 la 9%, prin majorarea accizelor și prin introducerea unei taxe de
      mediu pe electricitate, pe gazul natural și pe combustibilul solid. S-a introdus, de asemenea,
      un plafon privind baza maximă pentru plata contribuțiilor sociale, care va reduce venitul.

      Programul de stabilizare a introdus noi dispoziții legale care au ca scop să reducă
      cheltuielile în primul rând în domeniul beneficiilor sociale, inclusiv alocațiile pentru copii,
      beneficiile legate de asistența socială, pensiile de întreținere, beneficiile legate de concediul
      de maternitate, beneficii pentru asistență maternală, beneficiile pentru materiale necesare
      școlilor și beneficii pentru înmormântări. Pe lângă reducerile stabilite, majoritatea
      beneficiilor de asistență socială au încetat să mai fie indexate la nivelul minim de
      subzistență, nivelul lor fiind lăsat la alegerea guvernului. Programul de stabilizare a
      introdus, de asemenea, taxe pe servicii pentru serviciile de sănătate, începând cu ianuarie
      2008. Acestea includ taxe pentru consultațiile medicale, pentru medicamentele eliberate pe
      bază de rețete medicale, precum și pentru spitalizare. Se preconizează că aceste modificări
      vor avea un impact pozitiv redus asupra veniturilor publice, prin generarea unor venituri
      suplimentare și prin reducerea cheltuielilor în urma scăderii cererii.

     La 23 ianuarie 2008, guvernul a prezentat o propunere de compensare a proprietăților
     confiscate ale Bisericii (vezi caseta II). În urma aprobării ei de către parlamentul ceh,
     compensația financiară va fi înregistrată ca o cheltuială cu caracter excepțional care va duce la
     o creștere a deficitului de 2,2% din PIB-ul aferent anului în care s-a recunoscut datoria
     publică, deși plata se va face eșalonat pe o perioadă foarte mare de 60 de ani, în vederea unei
     eficiențe maxime. Această tranzacție nu a fost luată în considerare în previziunile din
     primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei, bazate pe ipoteza obișnuită a menținerii politicii,
     deoarece nu a fost clar dacă și când va fi adoptată propunerea guvernului de către parlament.
     Această tranzacție nu a fost luată în considerare nici în previziunile programului de
     convergență. În cazul în care propunerea intră în vigoare în 2008 sau 2009, deficitul public
     (inclusiv această tranzacție) ar înregistra, în cadrul previziunilor actuale, un exces temporar de
     3% din PIB pe anul respectiv.

RO                                                   6                                                    RO
 ---pagebreak---       Caseta II: Propunerea autorităților cehe privind compensațiile pentru proprietățile
      confiscate ale Bisericii
      La 23 ianuarie 2008, guvernul ceh a prezentat parlamentului o propunere de compensații
      pentru proprietățile Bisericii confiscate în perioada 1948-1990. Se prevăd două modalități de
      compensare: restituirea în natură și compensația financiară, în cazul în care restituirea în
      natură nu mai este posibilă. Conform propunerii, în ceea ce privește compensația financiară,
      bisericile vor primi din partea guvernului o rată anuală de 4274,9 milioane CZK (0,1% din
      PIB-ul pe 2008), în numerar, pe o durată de 60 de ani. Având în vedere rata anuală a
      dobânzii de 4,85%, rezultă o plată principală de 83,0 miliarde CZK (2,2% din PIB-ul pe
      2008) și o sumă de 173,5 milioane CZK din dobânzi12.
      Oficiul ceh de statistici a solicitat Eurostat să clarifice implicațiile contabile aferente
      propunerii de compensare. Eurostat a clarificat faptul că restituirile în natură nu au niciun
      efect asupra deficitului public. În cazul în care bunul returnat este același cu cel confiscat în
      trecut, tranzacția este înregistrată în conturile SEC (Sistemul European de Conturi) ca alte
      modificări de volum fără impact direct asupra veniturilor publice și a conturilor de
      cheltuieli. În cazul în care bunul restituit nu este același, restituirea este înregistrată ca un
      transfer de capital plătit compensat prin investiție negativă.
      În legătură cu compensația financiară, Eurostat a clarificat faptul că, în conformitate cu
      interpretarea proprie a normelor de contabilitate ale SEC, plata principală care urmează să
      fie efectuată ar trebui înregistrată contabil ca o cheltuială publică în momentul în care actul
      respectiv este aprobat, și nu atunci când au loc plățile în numerar. Dobânda va fi înregistrată
      contabil ca o cheltuială publică pe următorii 60 de ani. Eurostat a clarificat, de asemenea, că
      datoria restantă față de biserici va fi înregistrată contabil sub formă de conturi de plată13.
      Prin urmare, în anul în care parlamentul ceh adoptă legea, iar aceasta intră în vigoare,
      conturile administrației publice cehe vor include o tranzacție de mari dimensiuni cu caracter
      excepțional, care va crește deficitul și care se ridică la 2,2% din PIB. Faptul că datoria față
      de biserici va fi înregistrată contabil sub formă de conturi de plată înseamnă că ea nu va
      reprezenta o datorie publică în sensul Regulamentului (CE) nr. 3605/93. În momentul în
      care cheltuiala este înregistrată contabil, ajustarea stoc-flux va include o diferență
      excepțional de mare între cheltuiala înregistrată contabil și plățile efectuate, aceasta
      diferență fiind compensată progresiv pe o perioada de 60 de ani.

     12
            Conform informațiilor furnizate de autoritățile cehe, o parte din acordul de compensare este ca ajutorul
            de stat pentru biserici (respectiv plata salariilor preoților) să fie suprimată treptat. Acest ajutor de stat
            are o valoare de 1406 milioane CZK (0,04% din PIB-ul pe 2008).
     13
            Scrisoarea Eurostat din 14 martie 2008 care furnizează recomandări ex ante biroului de statistică ceh
            este                                              disponibilă                                             la:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF

RO                                                          7                                                               RO
 ---pagebreak---      4.       EVOLUȚII ȘI PREVIZIUNI ALE DATORIEI

     În pofida unor deficite publice generale importante începând din anul 2004, creșterea
     nivelului datoriei a fost limitată foarte mult. Datorită creșterii record înregistrate începând cu
     2005 și unei reduceri semnificative a deficitului public general în 2007 față de 2006, nivelul
     datoriei publice a scăzut de la 30,4% din PIB în 2004 la 28,7% din PIB în 2007.

     Pe baza previziunilor din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei, este de așteptat ca rata
     datoriei să continue să scadă sub 28% din PIB în 2009, datorită consolidării fiscale continue și
     creșterii macroeconomice susținute.

     5.       CONCLUZII

     În pofida unei expansiuni fiscale preconizate în 2007, balanța generală a administrațiilor
     publice s-a ameliorat, crescând de la -2,7% din PIB în 2006 la -1,6% din PIB în 2007. Acest
     fapt s-a datorat, parțial, economiilor de cheltuieli, precum și creșterii mai mari. Balanța
     structurală, și anume balanța ajustată ciclic, fiind excluse măsurile cu caracter excepțional și
     alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu ½% din PIB în 2007.

     Guvernul ceh a introdus o serie de măsuri legislative, valabile din 2008, cu scopul de a
     consolida finanțele publice în 2008 și 2009, inclusiv prin limitarea cheltuielilor sociale și prin
     introducerea unor taxe pe serviciile de sănătate, ceea ce va avea un impact pozitiv net asupra
     finanțelor publice. În combinație cu o limitare continuă a cheltuielilor și cu o monitorizare
     atentă a impactului asupra veniturilor a unei largi serii de măsuri privind taxele, puse în
     aplicare în 2008, este de așteptat ca aceste măsuri să ducă la o reducere și mai mare a
     deficitului public general. În conformitate cu previziunile din primăvara 2008 ale serviciilor
     Comisiei, se estimează că deficitul global va continua să scadă, atingând 1,4% din PIB în
     2008 și, în ipoteza menținerii politicii, 1,1% din PIB în 2009. Aceasta indică faptul că
     deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o manieră fiabilă și durabilă.

     Datoria publică brută a scăzut de la 29,4% din PIB în 2006 la 28,7% în 2007, mult sub
     valoarea de referință de 60% din PIB. În conformitate cu previziunile din primăvara 2008 ale
     serviciilor Comisiei, se estimează că rata datoriilor va continua să scadă sub 28% din PIB
     până în 2009 (în ipoteza menținerii politicii).

     Dintr-o evaluare globală, rezultă că situația de deficit excesiv din Republica Cehă a fost
     corectată. În consecință, Comisia recomandă Consiliului să abroge deciziile sale privind
     existența unui deficit excesiv în Republica Cehă.

RO                                                   8                                                    RO
 ---pagebreak---       Tabelul 2: Evoluții bugetare, 2003-2009
     % din PIB, sub rezerva unor dispoziții           2003 2004 2005 2006             2007         2008            2009
     contrare                                                                    COM CP(2) COM CP(2) COM(3) CP(2)
     Balanța generală a administrației
     publice                                          -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9                  -1,1    -2.6
     - Total venituri                                 40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
     - Total cheltuieli                               47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
       Din care : - cheltuielile cu dobânzile          1,2 1,2 1,2          1,1    1,2    1,2  1,1     1,3      1,1     1.2
                   - formarea de capital fix brut      4,5 4,8 4,9          5,0    4,8    5,1  4,8     5,3      4,9     5.4
     Balanță primară                                  -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7                   0,0    -1,3
     Măsuri cu caracter excepțional și temporare 0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0                   0,0  0,0     0,0      0,0     0,0
     Balanța structurală(1)                           -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4                  -1,5    -2,8
     Balanța structurală primară(2)                   -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2                  -0,4    -1,6
     Datorie publică brută                            30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
     Pm       creștere reală PIB (%)                   3,6 4,5 6,4          6,4    6,5    5,9  4,7     5,0      5,0     5,1
     Pm       Deviația PIB                            -3,0 -2,6 -0,8 0,8           2,0    1,8  1,4     1,4      1,1     0,7
     (1)
                Balanța (primară) ajustată ciclic, fiind excluse măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare.
     (2)
                Balanțe ajustate ciclic și balanțe structurale și deviațiile PIB conform programului și conform calculelor
                serviciilor Comisiei pe baza informațiilor incluse în program.
     (3)
                Ipoteza politicii nemodificate.
     Surse: Previziunile din primăvara 2008 (COM) ale serviciilor Comisiei și a programului de convergență (PC)
     actualizat din noiembrie 2007.

RO                                                             9                                                              RO
 ---pagebreak---                                               Recomandare de

                                       DECIZIE A CONSILIULUI

                         de abrogare a Deciziei 2005/185/CE privind existența
                                unui deficit excesiv în Republica Cehă

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 104
     alineatul (12),

     având în vedere recomandarea Comisiei,

     întrucât:

     (1)    Prin Decizia 2005/185/CE14 a Consiliului, în urma unei recomandări a Comisiei în
            conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratat, s-a stabilit că în Republica Cehă
            există un deficit excesiv. Consiliul a luat notă de faptul că deficitul public general a
            fost de 12,9% din PIB în 2003 (5,9% din PIB excluzând o operațiune de mari
            dimensiuni cu caracter excepțional legată de garanțiile de stat), cu mult peste valoarea
            de referință de 3% din PIB din Tratat.

     (2)    La 5 iulie 2004, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat și cu articolul
            3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
            privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv15, Consiliul a
            adresat Republicii Cehe o recomandare, pe baza unei recomandări a Comisiei, în
            vederea soluționării situației de deficit excesiv cel târziu până în 2008. Recomandarea
            a fost făcută publică.

     (3)    Ținând seama de importantul derapaj bugetar prevăzut pentru 2007 și de deficitul
            excesiv continuu din 2008 față de valoarea de referință, Consiliul a adoptat, la 10 iulie
            2007, o decizie în temeiul articolului 104 alineatul (8), pe baza unei recomandări a
            Comisiei, prin care afirma că acțiunile întreprinse de Republica Cehă nu păreau a fi
            adecvate pentru corectarea deficitului excesiv până la termenul limită din 200816. La
            10 octombrie 2007, Consiliul a formulat o nouă recomandare în temeiul articolului
            104 alineatul (7), pe baza unei recomandări a Comisiei, prin care îi recomanda
            Republicii Cehe să limiteze și mai mult deteriorarea bugetară în 2007 și reconfirma
            faptul că situația de deficit excesiv trebuie rezolvată cel târziu până în 2008, stabilind
            data de 9 aprilie 2008 ca termen limită până la care autoritățile cehe să întreprindă
            acțiuni eficiente. În acest sens, pe baza previziunilor disponibile la acea dată, Consiliul
            a solicitat autorităților cehe să garanteze o îmbunătățire a balanței structurale (și

     14
             JO L 62, 9.3.2005, p. 20.
     15
             JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174,
             7.7.2005, p. 5).
     16
             JO L 260, 05.10.2007, p. 13.

RO                                                    10                                                      RO
 ---pagebreak---            anume balanța ajustată ciclic, fiind excluse măsurile cu caracter excepțional și alte
           măsuri temporare), cu cel puțin ¾% din PIB în 2008 față de 2007.

     (4)   În conformitate cu articolul 104 alineatul (12) din Tratat, o decizie a Consiliului
           privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată atunci când deficitul excesiv din
           statul membru interesat este, în opinia Consiliului, corectat.

     (5)   În conformitate cu Protocolul privind procedura de deficit excesiv, anexat la Tratat,
           Comisia furnizează datele pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării
           acestui Protocol, statele membre trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile
           publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1
           octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al
           Consiliului din 22 noiembrie 1993 referitor la aplicarea Protocolului privind procedura
           de deficit excesiv anexată Tratatului de instituire a Comunității Europene17.

     (6)   Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 8g
           alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93, ca urmare a notificării din partea
           Republicii Cehe înainte de 1 aprilie 2008 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei
           din primăvara 2008, se înregistrează următoarele concluzii:

            –      deficitul public general a fost redus de la 2,7% din PIB în 2006 la 1,6% din PIB
                   în 2007, ceea ce este sub valoarea de referință a deficitului de 3% din PIB.
                   Acest procent este comparabil cu obiectivul de 4% din PIB din programul de
                   convergența din martie 2007,

            –      în timp ce veniturile provenite din impozitele pe venit au depășit așteptările,
                   datorită unei creșteri economice mai mari decât se preconiza, reducerea
                   deficitului în 2007 a fost și consecința limitării cheltuielilor, în special în ceea
                   ce privește compensațiile pentru angajații din sectorul public și consumul
                   intermediar. Majoritatea economiilor de cheltuieli au caracter permanent.
                   Îmbunătățirea balanței structurale (și anume balanța ajustată ciclic, fiind
                   excluse măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare) este estimată
                   la puțin peste ½% din PIB în 2007,

            –      pentru 2008, previziunile din primăvara 2008 estimează o reducere și mai mare
                   a deficitului, la 1,4% din PIB, determinată de măsuri privind economii
                   suplimentare de cheltuieli, de măsuri legislative privind reducerea cheltuielilor
                   sociale și de introducere a unor taxe parțiale în domeniul sănătății. Se
                   preconizează că veniturile, ca procentaj din PIB, vor rămâne în mare parte
                   constante, în contextul unei serii largi de măsuri privind taxele, puse în aplicare
                   în 2008. Previziunile din primăvară sunt în concordanță cu obiectivul stabilit
                   pentru deficit, de 1,5% din PIB, inclus în raportarea fiscală din aprilie. Pentru
                   2009, previziunile din primăvară estimează, în ipoteza menținerii politicii, o
                   scădere mai mare a deficitului la 1,1% din PIB. Aceasta indică faptul că
                   deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o manieră fiabilă și durabilă.
                   Se estimează că balanța structurală se va îmbunătăți cu aproape ½ dintr-un
                   punct procentual din PIB în 2008 și, în ipoteza menținerii politicii, în aceeași
                   proporție în 2009. Acest aspect trebuie privit în contextul necesității de a

     17
           JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005
           (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).

RO                                                   11                                                        RO
 ---pagebreak---                     progresa în direcția obiectivului pe termen mediu (OTM) pentru poziția
                    bugetară, ceea ce reprezintă, pentru Republica Cehă, un deficit structural de 1%
                    din PIB care trebuie atins până în 2012, conform programului de convergență
                    actualizat din noiembrie 2007.

             –      datoria publică se menține mult sub valoarea de referință de 60% din PIB.
                    Aceasta a scăzut de la 29,4% din PIB în 2006 la 28,7% în 2007. În
                    conformitate cu previziunile din primăvara 2008, se estimează că rata datoriilor
                    va continua să scadă sub 28% din PIB până la sfârșitul anului 2009 (în ipoteza
                    menținerii politicii).

     (7)    Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Republica Cehă a fost
            corectat, iar Decizia 2005/185/CE ar trebui, în consecință, abrogată.

     ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

                                               Articolul 1

     Dintr-o evaluare globală rezultă că situația de deficit excesiv din Republica Cehă a fost
     corectată.

                                               Articolul 2

     Decizia 2005/185/CE se abrogă.

                                               Articolul 3

     Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.

     Adoptată la,

                                                 Pentru Consiliu
                                                 Președintele

RO                                                 12                                                  RO


|

52011PC0115

/* COM/2011/0115 final  */  Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de desemnare a Capitalei europene a culturii pentru anul 2015 în Republica Cehă

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 14.3.2011COM(2011) 115 finalRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde desemnare a Capitalei europene a culturii pentru anul 2015 în Republica CehăENEXPUNERE DE MOTIVEDecizia nr. 1622/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a unei acțiuni comunitare în favoarea evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru anii 2007-2019[1] stabilește procedura de desemnare a Capitalelor europene ale culturii. În conformitate cu articolul 2 din respectiva decizie, începând cu anul 2009, două orașe din două state membre vor fi desemnate, pe rând, „Capitale europene ale culturii”, conform ordinii cronologice stabilite în anexa la respectiva decizie. Belgia și Republica Cehă au dreptul de a găzdui evenimentul în 2015.Capitalele europene ale culturii pentru anul 2015 sunt nominalizate conform următoarei proceduri.Fiecare dintre statele membre în cauză publică, cel târziu cu șase ani înainte de eveniment, o cerere de prezentare de candidaturi. Un comitet de selecție compus din 13 experți independenți din sectorul cultural este convocat pentru o reuniune de preselecție, cel târziu cu cinci ani înainte de eveniment. Comitetul de selecție evaluează candidaturile primite, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 4 din Decizia nr. 1622/2006/CE și stabilește o listă scurtă a orașelor candidate care trebuie să fie luate în considerare după ce își completează candidatura.Fiecare dintre statele membre în cauză convoacă comitetul, pentru selecția finală, la 9 luni după reuniunea de preselecție. După o evaluare aprofundată a orașelor preselecționate, pe baza criteriilor stabilite pentru acțiune, comitetul recomandă un oraș pentru titlul de „Capitala europeană a culturii” în fiecare stat membru în cauză.Pe baza acestor recomandări, ambele state membre nominalizează câte un oraș pentru „Capitala europeană a culturii” și notifică Parlamentul European, Consiliul, Comisia și Comitetul Regiunilor, cel târziu cu patru ani înainte de începerea evenimentului în cauză.Parlamentul European poate transmite Comisiei un aviz în termen de 3 luni de la primirea nominalizărilor.Consiliul, hotărând la recomandarea Comisiei, desemnează în mod oficial orașele în cauză pentru anul pentru care acestea au fost nominalizate.În Republica Cehă au fost primite trei candidaturi la titlul de „Capitala europeană a culturii”, din partea orașelor Hradec Králové, Ostrava și Plzeň.La sfârșitul procedurii de selecție în două etape, s-a considerat că proiectul orașului Plzeň corespunde cel mai bine obiectivelor și criteriilor evenimentului, astfel cum sunt definite la articolul 4 din Decizia nr. 1622/2006/CE.În consecință, în raportul său din septembrie 2010, comitetul a recomandat ca orașul Plzeň să găzduiască evenimentul în Republica Cehă în anul 2015. Republica Cehă a notificat aceste nominalizări Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor la sfârșitul anului 2010.Parlamentul European a transmis avizul său favorabil Comisiei la începutul lunii ianuarie 2011.În Belgia, procedura de selecție s-a încheiat în primăvara anului 2010 și desemnarea orașului Mons a avut loc în noiembrie 2010.În consecință, Comisia, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Decizia nr. 1622/2006/CE, înaintează Consiliului recomandarea anexată cu privire la desemnarea oficială a orașului Plzeň în perspectiva evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru anul 2015 în Republica Cehă.Recomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde desemnare a Capitalei europene a culturii pentru anul 2015 în Republica CehăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Decizia nr. 1622/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a unei acțiuni comunitare în favoarea evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru anii 2007-2019[2], în special articolul 9 alineatul (3),având în vedere recomandarea Comisiei Europene,având în vedere raportul comitetului de selecție din septembrie 2010 privind procedura de selecție a Capitalelor europene ale culturii în Republica Cehă,întrucât:criteriile menționate la articolul 4 din Decizia nr. 1622/2006/CE sunt îndeplinite pe deplin,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Orașul Plzeň este desemnat „Capitala europeană a culturii 2015” în Republica Cehă.Articolul 2Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la […],Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 304, 3.11.2006, p. 1.[2] JO L 304, 3.11.2006, p. 1.


title: Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare, pentru a doua oară, a Deciziei 2010/320/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

text:
|

52010PC0740

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 9.12.2010COM(2010) 740 finalRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde modificare, pentru a doua oară, a Deciziei 2010/320/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesivRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde modificare, pentru a doua oară, a Deciziei 2010/320/UE a Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesivCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 126 alineatul (9) și articolul 136,având în vedere recomandarea Comisiei,întrucât:(1) Articolul 136 alineatul (1) litera (a) din TFUE prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a căror monedă este euro pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei lor bugetare.(2) Articolul 126 din TFUE precizează că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și prevede, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care implementează procedura de deficit excesiv în componenta sa corectivă, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică.(3) La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Grecia exista un deficit excesiv.(4) La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat o decizie adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsurile de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2014 cel târziu (denumită în cele ce urmează ”decizia”)[1]. Consiliul a stabilit următoarea traiectorie de corectare a deficitului: deficite bugetare de maximum 18 508 milioane EUR în 2010, 17 065 milioane EUR în 2011, 14 916 milioane EUR în 2012, 11 399 milioane EUR în 2013 și 6 385 milioane EUR în 2014.(5) Conform prognozei disponibile în momentul adoptării deciziei de către Consiliu, PIB-ul real urma să se contracte cu 4% în 2010 și cu 2½% în 2011, pentru a se redresa ulterior, cu rate de creștere de 1,1% în 2012 și de 2,1% în 2013 și 2014. Deflatorul PIB urma să fie, conform prognozei, 1,2%, -0,5%, 1,0%, 0,7% și 1,0% în perioada 2010-2014. Având în vedere evoluțiile economice, PIB-ul real urmează să se contracte cu 4¼% în 2010 și cu 3 % în 2011, pentru a se redresa ulterior, cu rate de creștere de 1,1 % în 2012 și de 2,1 % în 2013 și 2014. Deflatorii PIB urmează să fie, conform prognozei, 3,0%, 1,5%, 0,4%, 0,8% și 1,2% în perioada 2010-2014.(6) Eurostat a validat statisticile Guvernului Greciei cu privire la deficit și la datorie la 15 noiembrie 2010[2], în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului[3]. Cu această ocazie, prognozele referitoare la deficit și la datorie pentru perioada 2006-2009 au fost revizuite în sus. Pentru anul 2009, ponderea deficitului public în PIB a fost revizuită de la 13,6% din PIB la 15,4% din PIB, iar ponderea datoriei a fost revizuită de la 115,1% din PIB la 126,8% din PIB.(7) Grecia a înregistrat progrese importante în punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în decizie; printre acestea se numără și reducerea deficitului public. Cu toate acestea, revizuirea sus-menționată a seriilor de date statistice, la care se adaugă rata scăzută de colectare a veniturilor, precum și alte probleme legate de execuția bugetară, inclusiv acumularea sumelor restante de plată, sugerează probabilitatea ca nivelul maxim al deficitului public stabilit pentru 2010 să fie depășit. Acest derapaj va trebui contrabalansat în totalitate în cursul anului 2011.(8) La 24 noiembrie 2010, Grecia a prezentat Consiliului și Comisiei un raport în care a expus măsurile de politică luate pentru a se conforma deciziei. Comisia a examinat raportul și a concluzionat că Grecia respectă în mod satisfăcător cerințele din decizie[4].(9) În lumina considerațiilor expuse mai sus, este adecvată revizuirea deciziei în mai multe privințe, menținând însă termenul pentru corectarea deficitului excesiv și traiectoria de ajustare a deficitului public și a creșterii datoriei publice în termeni nominali,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Decizia 2010/320/UE se modifică după cum urmează:1. La articolul 1 alineatul (3), teza a doua se înlocuiește cu următorul text:„3. Conform estimărilor din noiembrie 2010 referitoare la PIB, traiectoria corespunzătoare a ponderii datoriei în PIB nu trebuie să depășească 143 % în 2010, 153 % în 2011, 157 % în 2012, 158 % în 2013 și 156 % în 2014.”2. La articolul 2 alineatul (3), litera (k) se înlocuiește cu următorul text:„(k) ameliorarea administrării activelor publice, cu scopul de a economisi cel puțin 1 miliard EUR în 2011 și cel puțin 3 miliarde EUR pe an în 2012 și 2013; veniturile din vânzarea activelor (active imobiliare și active financiare) se vor utiliza pentru a răscumpăra datoria, nu pentru a reduce eforturile de consolidare bugetară necesare pentru respectarea plafoanelor deficitului stabilite la articolul 1 alineatul (2);”3. La articolul 2 alineatul (3), litera (m) se înlocuiește cu următorul text:„(m) un decret care să interzică administrațiilor locale, cel puțin până în 2014, să înregistreze deficite; reducerea transferurilor către administrația locală, conform economiilor planificate și transferurilor de competențe;”4. La articolul 2 alineatul (3), litera (o) se înlocuiește cu următorul text:„(o) implementarea unui sistem uniform de prescriere electronică a rețetelor; publicarea listei complete de prețuri ale medicamentelor de pe piață; aplicarea listei medicamentelor nerambursabile și a listei medicamentelor eliberabile fără rețetă; publicarea noii liste a medicamentelor rambursabile, utilizându-se noul sistem al prețurilor de referință; utilizarea informațiilor disponibile prin intermediul prescrierii electronice și al scanării pentru colectarea rabaturilor de la companiile farmaceutice; introducerea unui mecanism de monitorizare care să permită estimarea lunară a cheltuielilor farmaceutice; aplicarea co-plății unei sume de 5 EUR pentru serviciile ambulatorii normale și extinderea co-plăților la vizitele nejustificate la camera de urgență; publicarea conturilor auditate ale spitalelor și ale centrelor de sănătate; crearea unui grup de lucru independent format din experți în domeniul politicilor de sănătate, care să aibă misiunea de a întocmi, până la sfârșitul lunii mai 2011, un raport detaliat cu privire la reforma generală a sistemului de sănătate, cu scopul de a îmbunătăți eficiența și eficacitatea acestuia;”5. La articolul 2 alineatul (3), se elimină litera (p) și se adaugă următoarele litere:„(q) o reducere suplimentară a cheltuielilor de funcționare de cel puțin 5 la sută, care să genereze economii de cel puțin 100 milioane EUR;(r) o reducere suplimentară a transferurilor, care să genereze economii pentru administrația publică în general de cel puțin 100 milioane EUR. Entitățile publice beneficiare vor asigura reducerea concomitentă a cheltuielilor astfel încât să nu se acumuleze arierate;(s) evaluarea resurselor de care dispun familiile care primesc alocații familiale, începând cu ianuarie 2011, generând economii de cel puțin 150 milioane EUR (fără costurile administrative aferente);(t) reducerea achizițiilor de echipamente militare (livrări) cu cel puțin 500 de milioane EUR comparativ cu nivelul din 2010;(u) reducerea cheltuielilor cu produsele farmaceutice ale fondurilor de asigurări sociale cu 900 milioane EUR, datorită unei noi reduceri a prețurilor medicamentelor și noilor proceduri de achiziții; precum și reducerea celuielilor spitalelor (inclusiv cheltuieli cu echipamentele) de cel puțin 350 milioane EUR;(v) schimbări la nivelul managementului, tarifării și salarizării din întreprinderile publice, care să genereze economii de cel puțin 800 de milioane EUR;(w) uniformizarea taxelor aplicate pentru păcură și motorină după 1 octombrie 2011, în scopul combaterii fraudei și economisirii a cel puțin 600 de milioane EUR în 2011 (cel puțin 900 de milioane EUR la nivelul întregului an), cu excepția măsurilor specifice destinate protecției categoriilor de populație cu mijloace economice precare;(x) creșterea ratelor reduse de TVA de la 5,5 la 6,5 la sută și de la 11 la 13 la sută, pentru a genera cel puțin 880 milioane EUR precum și reducerea ratei de TVA aplicabile medicamentelor și cazării la hotel, de la 11 la 6,5 la sută, costurile nedepășind 250 milioane EUR, cu excepția economiilor pentru fondurile de asigurări sociale și spitale rezultate din scăderea ratei de TVA aplicate medicamentelor;(y) intensificarea combaterii contrabandei cu combustibil (cel puțin 190 milioane EUR);(z) creșterea taxelor de proces (cel puțin 100 milioane EUR);(aa) implementarea unui plan de acțiune în vederea accelerării colectării arieratelor fiscale (cel puțin 200 milioane EUR);(bb) accelerarea colectării penalizărilor fiscale (cel puțin 400 milioane EUR);(cc) colectarea veniturilor rezultate din noul cadru al litigiilor fiscale (cel puțin 300 milioane EUR);(dd) venituri din reînnoirea licențelor pentru telecomunicații care sunt pe punctul de a expira (cel puțin 360 de milioane EUR);(ee) venituri din concesiuni (cel puțin 250 milioane EUR);(ff) un plan de restructurare pentru rețeaua de transport din Atena (OASA). Obiectivul planului va fi să reducă pierderilor operaționale ale companiei și să o transforme într-o companie viabilă economic. Planul va include reduceri ale cheltuielilor operaționale ale companiei, precum și creșteri ale tarifelor. Acțiunile necesare vor fi implementate până în ianuarie 2011.(gg) un act care să limiteze recrutarea în administrația publică în general la un nivel care să nu depășească o recrutare la 5 pensionări sau eliberări din funcție, fără excepții sectoriale, incluzând personalul transferat din întreprinderile publice aflate în restructurare în entități publice.6. La articolul 2 alineatul (4), se adaugă următoarele litere:„(c) lichidarea arieratelor cumulate în anii anteriori;(d) un plan multianual de consolidare bugetară structurală care să includă măsuri reprezentând cel puțin 5 la sută din PIB, pentru a asigura respectarea țintelor de deficit până în 2014;(e) un plan de combatere a evaziunii care să includă indicatori cantitativi de performanță, care să fie respectați de către administrația fiscală; legislație în vederea raționalizării procedurilor administrative în materie de litigii fiscale și a recursurilor juridice, precum și actele și procedurile necesare pentru o mai bună soluționare a problemelor de conduită, a cazurilor de corupție și de incompetență a funcționarilor administrației fiscale, inclusiv urmărirea penală în cazul încălcării obligațiilor;(f) un plan de acțiune detaliat, cu termene limită pentru finalizarea și implementarea sistemului simplificat de remunerare;(g) ameliorarea sistemelor de contabilitate și facturare ale spitalelor prin: finalizarea introducerii sistemelor de contabilitate de angajamente în partidă dublă în toate spitalele; utilizarea sistemului uniform de codare și a unui registru comun pentru materialele medicale; calcularea stocurilor și fluxurilor de materiale medicale din toate spitalele utilizând sistemul uniform de codare pentru materialele medicale; colectarea co-plăților de la pacienți în toate unitățile medicale publice; facturarea la timp a costurilor tratamentelor (cel mult în 2 luni) la fondurile de asigurări sociale din Grecia, din alte state membre sau la societățile private de asigurări; asigurarea faptului că cel puțin 50 la sută din volumul de medicamente utilizate de spitalele publice înainte de sfârșitul anului 2011 se compune din medicamente generice și neprotejate de brevete, prin introducerea obligației tuturor spitalelor publice de a achiziționa produsele farmaceutice în funcție de substanța activă;(h) cu scopul de a combate risipa și managementul ineficient în societățile de stat și de a realiza economii bugetare de cel puțin 800 milioane EUR, Grecia adoptă, înainte de sfârșitul anului 2011, un act legislativ care prevede: reducerea remunerației primare în întreprinderile publice cu cel puțin 10 la sută la nivel de societate, limitarea remunerației secundare la 10 la sută din remunerația principală, stabilirea unui plafon de 4 000 EUR pe lună pentru câștigurile brute (12 plăți pe an), majorarea tarifelor la transportul urban cu cel puțin 30 la sută; majorarea altor tarife; stabilirea unor acțiuni de reducere a cheltuielilor de funcționare în societățile publice cu 15-25 la sută și adoptarea unui act de restructurare a rețelei de transport urban din Atena (OASA);(i) un nou cadru de reglementare pentru a facilita încheierea acordurilor de concesionare a aeroporturilor regionale;(j) crearea unui grup de lucru independent în domeniul politicii educaționale cu scopul de a eficientiza sistemul public de învățământ (primar, secundar și universitar) și de a asigura o mai bună utilizare a resurselor.7. La articolul 2 alineatul (5), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:„(b) evaluarea rezultatelor primei etape a analizei independente a funcționării administrației centrale, inclusiv recomandările cu privire la măsurile operaționale; finalizarea revizuirii programelor sociale existente,”;8. La articolul 2 alineatul (5), se adaugă următoarea literă:„(h) promovarea cu și mai mare intensitate a utilizării medicamentelor generice prin prescrierea electronică obligatorie în funcție de substanța activă;”9. La articolul 2 alineatul (7), se elimină litera (c) și se adaugă următoarele litere:„(d) un sistem de costuri evaluate pentru fiecare spital în parte, care să fie utilizat în scopuri de bugetare începând cu 2013;(e) acte în vederea implementării recomandărilor operaționale din prima etapă a analizei independente a funcționării administrației centrale și a revizuirii integrale a programelor sociale existente.(f) Autoritatea unică de achiziții publice începe să funcționeze, dispunând de resursele necesare pentru îndeplinirea mandatului și a obiectivelor sale, precum și de competențele definite în planul de acțiune.”Articolul 2Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.Articolul 3Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele […] [1] Decizia 2010/320/UE a Consiliului (JO L 145, 11.6.2010, p. 6).[2] Comunicat de presă al Eurostat nr. 170/2010 din 15.11.2010.[3] JO L 145, 10.6.2009.[4] Comunicarea Comisiei COM(2010) final …. din [9] decembrie 2010.


|

52010PC0440

/* COM (2010) 0440 final */  Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei 2010/320/UE a Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 19.8.2010COM(2010) 440 finalRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde modificare a Deciziei 2010/320/UE a Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesivRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde modificare a Deciziei 2010/320/UE a Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesivCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 126 alineatul (9) și articolul 136,având în vedere recomandarea Comisiei,întrucât:(1) Articolul 136 alineatul (1) litera (a) din TFUE prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a căror monedă este euro pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei lor bugetare.(2) Articolul 126 precizează că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și prevede, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care implementează procedura de deficit excesiv în componenta sa corectivă, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică.(3) La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene că în Grecia exista un deficit excesiv.(4) La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat o decizie adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsurile de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2014 cel târziu[1]. Consiliul a stabilit următoarea traiectorie de corectare a deficitului: deficite publice care să nu depășească 8% din PIB în 2010, 7,6% din PIB în 2011, 6,5% din PIB în 2012, 4,9% din PIB în 2013 și 2,6% din PIB în 2014.(5) Conform prognozei disponibile în momentul adoptării deciziei Consiliului, PIB-ul real urma să se contracte cu 4% în 2010 și cu 2,6% în 2011, pentru a se redresa ulterior, cu rate de creștere de 1,1% în 2012 și de 2,1% în 2013 și 2014. Deflatorul PIB urma să fie, conform prognozei, 1,2%, -0,5%, 1,0%, 0,7% și 1,0% în anii 2010-2014. Având în vedere evoluțiile economice care au avut loc între timp, ratele de creștere a PIB-ului real menționate mai sus rămân scenariul central, însoțite de riscuri de scădere și creștere echilibrate, în timp ce deflatorul preconizat acum pentru anii inițiali ar urma să fie mult mai ridicat: 3½ %, 1¼% și ½% între 2010 și 2012.(6) Grecia a înregistrat progrese importante în implementarea măsurilor prevăzute în decizia Consiliului. În unele domenii, au fost luate măsuri mai devreme decât era prevăzut. Concret, acest lucru s-a întâmplat în domeniul reformei pensiilor, al reformei administrației locale și al publicării datelor lunare privind veniturile și cheltuielile publice. Cu toate acestea, sunt necesare o serie de ajustări în fiecare dintre aceste domenii.(7) La 6 august 2010, Grecia a prezentat Consiliului și Comisiei un raport în care a expus măsurile de politică luate pentru a se conforma Deciziei 2010/320/UE. Comisia a examinat raportul și a concluzionat că Grecia respectă în mod satisfăcător Decizia Consiliului din 10 mai 2010[2].(8) În lumina considerațiilor expuse mai sus, este adecvată revizuirea deciziei Consiliului în mai multe privințe, menținând însă termenul pentru corectarea deficitului excesiv și traiectoria de ajustare pentru ponderea deficitului în PIB și a datoriei publice,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Decizia 2010/320/UE a Consiliului se modifică după cum urmează:(1) La articolul 2 alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:„(a) includerea în proiectul de buget pe 2011 a unor măsuri de consolidare fiscală care se ridică la cel puțin 3,2% din PIB (4,3% din PIB dacă se iau în considerare reporturile aferente măsurilor implementate în 2010): o reducere a consumului intermediar al administrației publice cu cel puțin 300 milioane EUR față de nivelul acestuia din 2010 (în plus față de economiile obținute ca urmare a reformei administrației publice și locale menționate la prezentul alineat), o înghețare a indexării pensiilor (cu scopul de a economisi 100 milioane EUR), impunerea unei taxe temporare de criză asupra firmelor cu profit foarte ridicat (pentru a obține venituri suplimentare anuale de cel puțin 600 milioane EUR în 2011, 2012 și 2013), introducerea unor impozite forfetare pentru persoanele care desfășoară activități independente (pentru a obține venituri de cel puțin 400 milioane EUR în 2011 și venituri mai mari cu cel puțin 100 milioane EUR pe an în 2012 și 2013), lărgirea bazei de impozitare TVA prin includerea anumitor servicii care sunt, în prezent, scutite și prin trecerea a 30 % din bunuri și servicii de la rata redusă la rata standard (pentru a obține venituri de 1 miliard EUR), o taxă ecologică impusă emisiilor de CO2, introdusă gradual (pentru a obține venituri de cel puțin 300 milioane EUR în 2011), punerea în aplicare, de către guvernul grec, a unei legislații care să asigure reforma administrației publice și reorganizarea administrației locale (în scopul de a reduce costurile cu cel puțin 500 milioane EUR în 2011 și cu încă 500 milioane atât în 2012, cât și în 2013); o reducere a investițiilor finanțate la nivel național (cu cel puțin 500 milioane EUR) prin acordarea de prioritate proiectelor de investiții finanțate din fondurile structurale ale UE, stimularea soluționării cazurilor de încălcare a dispozițiilor în materie de utilizare a terenurilor (pentru a obține venituri de cel puțin 1 500 milioane EUR în perioada 2011-2013, din care cel puțin 500 milioane EUR în 2011), colectarea de venituri din acordarea de licențe pentru jocurile de noroc (cel puțin 500 milioane EUR din acordarea de licențe și 200 milioane EUR din redevențe anuale), creșterea bazei de impozitare a impozitului pe bunuri imobiliare, prin actualizarea valorii bunurilor (care ar urma să genereze venituri suplimentare de cel puțin 400 milioane EUR), creșterea impozitării retribuțiilor în natură, inclusiv prin impozitarea plăților în baza contractelor de leasing pentru mașini (cu cel puțin 150 milioane EUR); creșterea impozitării bunurilor de lux (cu cel puțin 100 milioane EUR), impunerea unei taxe speciale asupra clădirilor neautorizate (care ar genera venituri de cel puțin 800 milioane EUR anual), înlocuirea a numai 20% din personalul sectorului public care se pensionează (administrația centrală, administrațiile locale, fondurile de asigurări sociale, societățile de stat, agențiile de stat și alte instituții publice). Pot fi avute în vedere și alte măsuri care generează economii bugetare comparabile, după consultarea Comisiei;”(2) La articolul 2 alineatul (2), litera (b) se elimină.(3) La articolul 2 alineatul (2), litera (f) se înlocuiește cu următorul text:„(f) lansarea unor revizuiri independente ale administrației centrale și ale programelor sociale existente;”(4) La articolul 2 alineatul (2), se adaugă următoarele litere (j) și (k):„(j) crearea unui registru central complet al întreprinderilor publice;(k) un plan de acțiune care să precizeze calendarul măsurilor concrete care vor duce la crearea unei autorități centrale pentru achiziții publice.”(5) La articolul 2 alineatul (3), se adaugă următoarele litere (m) - (r):„(m) un act normativ care să interzică administrațiilor locale, cel puțin până în 2014, să înregistreze deficite;(n) publicarea de proiecții pe termen lung intermediare în ceea ce privește cheltuielile cu pensiile până în 2060, așa cum prevede legislația din iulie 2010 care acoperă principalele sisteme de pensii (IKA, inclusiv sistemul de pensii pentru funcționarii publici, OGA și OAEE);(o) un act normativ care să prevadă un plafon de 50 milioane EUR anual, în perioada 2011-2013, pentru contribuția acordată de autoritățile publice operatorilor feroviari pentru obligația de serviciu public și să prevadă principiul potrivit căruia statul nu furnizează operatorilor feroviari niciun alt sprijin explicit sau implicit;(p) un plan de afaceri pentru căile ferate din Grecia. Acest plan precizează măsurile luate pentru ca activitățile operaționale să devină profitabile, luând în calcul acoperirea costurilor de amortizare, încă din 2011, printre altele prin închiderea liniilor nerentabile, prin majorarea tarifelor și prin reducerea salariilor și a numărului de angajați; totodată, planul conține o analiză detaliată de senzitivitate a efectelor diverselor scenarii pentru rezultatele contractului colectiv asupra salariilor, furnizează informații asupra mai multor opțiuni în materie de personal și prevede restructurarea societății de tip holding, inclusiv vânzarea terenurilor și a altor active;(q) obținerea asistenței tehnice din partea unor experți internaționali cu privire la mai multe aspecte legate de eficiența și eficacitatea sistemului de sănătate și a managementului spitalelor, în vederea creșterii eficienței și a reducerii pierderilor;(r) aplicarea plății unei sume de 3 EUR pentru serviciile ambulatorii normale în spitalele publice.”(6) La articolul 2 alineatul (4), se adaugă următoarea literă (b):„(b) publicarea unor proiecții complete pe termen lung privind cheltuielile cu pensiile până în 2060, așa cum prevede reforma legislativă din iulie 2010. Proiecțiile trebuie să includă sistemele suplimentare (auxiliare), pe baza unui set complet de date colectate și elaborate de Autoritatea actuarială națională. Proiecțiile trebuie să facă obiectul unei examinări inter pares și să fie validate de Comitetul pentru politică economică al UE.”(7) La articolul 2 alineatul (5), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:„(b) măsuri de punere în aplicare a concluziilor formulate în urma primei faze a revizuirii independente a funcționării administrației centrale și a programelor sociale;”(8) La articolul 2 alineatul (5), se adaugă următoarele litere (d), (e) și (f):„(d) un act normativ care să modifice principalii parametri ai sistemului de pensii dacă proiecțiile pe termen lung menționate la alineatul (3) litera (n) și la alineatul (4) litera (b) arată că creșterea preconizată a cheltuielilor publice cu pensiile va depăși limita de 2,5 puncte procentuale din PIB în perioada 2009-2060;(e) o reexaminare a funcționării sistemelor publice de pensii suplimentare/auxiliare în scopul stabilizării cheltuielilor și al garantării neutralității bugetare a acestor sisteme;(f) o revizuire a listei meseriilor care presupun condiții grele de muncă pentru ca aceasta să nu acopere mai mult de 10% din forța de muncă; noua listă a meseriilor care presupun condiții grele de muncă se aplică de la 1 iulie 2011 tuturor salariaților actuali și viitori.”(9) La articolul 2 alineatul (7), se adaugă următoarea literă (c):„(c) măsuri de punere în aplicare a concluziilor formulate în urma celei de-a doua faze a revizuirii independente a funcționării administrației centrale și a programelor sociale;”(10) La articolul 4 alineatul (2), litera (g) se înlocuiește cu următorul text:„(g) cheltuielile publice neachitate, indicându-le pe cele care au data scadenței depășită;”Articolul 2Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.Articolul 3Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele […] [1] Decizia 2010/320/UE a Consiliului (JO L 145, 11.6.2010, p. 6).[2] Comunicarea Comisiei „Follow-up la Decizia Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv”, COM(2010) final XXX din [19] august 2010.