               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 607 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2022
            {SWD(2022) 607 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [XX] iunie 2022, în concordanță cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. Totodată, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca printre statele membre pentru care ar fi necesar un bilanț aprofundat
                  3
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a Orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale și care a fost adoptată de Consiliu la 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și alimente, prin afluxul de refugiați din Ucraina, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Prețurile mai mari la energie afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la 4 martie 2022, Directiva privind protecția temporară a fost activată
                  4
                pentru prima dată, acordând persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și accesul la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială.

               (4)Având în vedere evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 coordonarea generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru îndeplinirea priorităților în materie de politică prevăzute în cadrul semestrului european, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020 sau un subset semnificativ al acestor recomandări. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, pe lângă eventualele recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  5
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  6
               , Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile puternice de evoluție negativă a perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile abrupte fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea până în 2023 a clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de convergență pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu
                  7
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  8
                (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare ce oferă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, cu scopul de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre și de a consolida astfel coordonarea politicilor
                  9
               . Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile de iarnă pentru anul 2022, tranziția de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în linii mari neutră pare adecvată în 2023, rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru anul 2023 ar trebui să facă în continuare diferența între statele membre și să țină seama de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să reflecte orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul său de primăvară al semestrului de la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, incertitudinea sporită și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste aspecte, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a gospodăriilor celor mai vulnerabile, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare; politica bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să fie diferențiată de la o țară la alta, în funcție de situația lor bugetară și economică, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)La 30 aprilie 2021, Danemarca a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat Decizia de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Danemarcei
                  10
               . Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Danemarca a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

               (10)Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022 la 29 aprilie 2022, iar Programul de convergență pentru 2022, la 12 mai 2022, după termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Danemarca cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

               (11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Danemarca
                  11
                la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele pe care Danemarca le-a realizat în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Danemarca a planului de redresare și reziliență, pe baza redresării și a rezilienței. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (12)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Danemarcei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Danemarcei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, soldul bugetului general al Danemarcei s-a îmbunătățit de la un deficit de 0,2 % din PIB în 2020 la un excedent de 2,3 % în 2021, datorită veniturilor fiscale nerecurente. Răspunsul în materie de politică bugetară al Danemarcei a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au crescut de la 2,6 % din PIB în 2020 la 4,0 % în 2021. Măsurile luate de Danemarca în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în cea mai mare parte temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică s-a situat la 36,7 % din PIB în 2021.

               (13)Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din Programul de convergență pentru 2022 este favorabil în 2022 și realist în 2023. Potrivit guvernului, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,4 % în 2022 și cu 1,9 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai mică a PIB-ului real, de 2,6 % în 2022 și de 1,8 % în 2023, în principal din cauza unei creșteri mai scăzute a consumului privat. În Programul său de convergență pentru 2022, guvernul preconizează că excedentul total va scădea la 0,6 % din PIB în 2022 și la 0,2 % din PIB în 2023. Scăderea din 2022 reflectă în principal o încetinire a activității economice și caracterul nerecurent al anumitor venituri fiscale. Conform programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 33,3 % în 2022, urmând să ajungă la 32,5 % în 2023. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează, pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a acestor previziuni, un excedent public pentru 2022 și 2023 de 0,9 % din PIB și, respectiv, de 0,6 %. Acesta este puțin mai mare decât excedentul estimat în Programul de convergență pentru 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere mai mare a datoriei publice în PIB, de 34,9 % în 2022 și de 33,9 % în 2023. Diferența se datorează unor elemente mai mari de ajustare stoc-flux care au fost asumate, în special sprijinul pentru locuințele sociale.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 1,9 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Danemarcei.

               (14)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 4,0 % din PIB în 2021 la 0,0 % din PIB în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB în 2022 și la 0,0 % din PIB în 2023
                  12
               . Aceste măsuri constau în principal în transferuri sociale către gospodăriile cu venituri mai mici și au fost anunțate ca fiind temporare. Totuși, în cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, unele dintre ele ar putea fi menținute. Deficitul public este, de asemenea, afectat de costurile de acordare a protecției temporare persoanelor strămutate din Ucraina, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,2 % din PIB în 2022 și 2023
                  13
               .

               (15)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Danemarca
                  14
                să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv din impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Danemarcei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               (16)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de convergență al Danemarcei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la – 1,6 % din PIB, conform recomandării Consiliului
                  15
               . Danemarca intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE la activitatea economică va rămâne stabilă comparativ cu 2021. Se preconizează că în 2022 investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră la orientarea bugetară de 0,0 puncte procentuale din PIB
                  16
               . Prin urmare, Danemarca intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că în 2022 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție expansionistă de 1,6 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a impactului economic și social aferent creșterii prețurilor la energie (0,1 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,2 % din PIB). Printre alte cheltuieli majorate se numără, în special, consumul guvernamental legat de politica de apărare și de securitate, precum și cheltuielile suplimentare menite să accelereze tranziția verde și să pună capăt dependenței de combustibilii fosili importați.

               (17)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la + 1,6 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  17
               . Se preconizează că Danemarca va continua să utilizeze în 2023 granturile din Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE, la activitatea economică, va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022, reflectând sprijinul financiar concentrat la începutul perioadei din Mecanismul de redresare și reziliență în 2021 și 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară, situându-se la 0,4 puncte procentuale comparativ cu anul 2022
                  18
               . În același timp, se preconizează că în 2023 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție restrictivă de 1,4 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul generat de eliminarea treptată a măsurilor de abordare a prețurilor majorate la energie (0,1 % din PIB), precum și costurile suplimentare pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). Printre alți factori determinanți se numără reducerea cheltuielilor publice în ceea ce privește consumul de energie.

               (18)În Programul de convergență pentru 2022, se estimează că excedentul public se va stabiliza treptat la 0,6 % din PIB în 2024 și va scădea la 0,4 % din PIB până în 2025. Conform programului, se așteaptă ca ponderea datoriei publice în PIB să crească la 34,0 % din PIB în 2024 și la 33,9 % din PIB în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par scăzute pe termen mediu.

               (19)În Danemarca, în momentul de față impozitele recurente pe proprietate sunt plafonate, prin urmare nu cresc odată cu prețurile pieței. Așadar, acestea nu sunt în măsură să modereze ciclurile prețurilor locuințelor și să genereze efecte distributive negative. Încă din 2017 Parlamentul a aprobat un nou sistem de impozitare a proprietăților, dar nu este încă în vigoare. Creșterea prețurilor locuințelor și perioadele lungi de așteptare pentru locuințele sociale au dus la o penurie de locuințe accesibile în principalele zone urbane. În plus, ponderea creditelor ipotecare cu un raport între serviciul datoriei și venituri mai mare de 4 și un raport între valoarea creditului acordat și cea a garanției aferente creditului de peste 60 % a crescut substanțial în zona orașului Copenhaga, ceea ce a făcut ca acești debitori să fie potențial vulnerabili la creșterea ratelor dobânzii sau la orice scădere accentuată a prețurilor locuințelor. Consiliul danez pentru riscuri sistemice a emis recomandări de reducere a riscurilor pentru astfel de credite ipotecare, dar recomandările nu au fost puse în aplicare.

               (20)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea abordează toate provocările economice și sociale prezentate în recomandările specifice adresate Danemarcei de către Consiliu în cadrul semestrului european în 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, planul se axează pe investițiile în tranziția verde și tranziția digitală, cu precădere în producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, transportul durabil, precum și cercetare și inovare. Măsurile din domeniul cercetării au potențialul de a extinde baza de inovare și de a implica mai multe întreprinderi în activitățile de cercetare și inovare. Unele recomandări specifice acestei țări, și anume „axarea politicii economice legate de investiții pe educație și competențe”, precum și măsurile de abordare a deficitului de lucrători din domeniul sănătății și de asigurare a supravegherii și a aplicării eficace a cadrului de combatere a spălării banilor, au fost abordate în afara planului. Măsurile legate de aceste domenii nu au fost incluse în planul de redresare și reziliență.

               (21)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Danemarcei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a obiectivelor climatice în Danemarca reprezintă 59 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 25 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Danemarca să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19 și va continua să îi consolideze reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

               (22)Danemarca a prezentat acordul de parteneriat la 4 aprilie 2022 și primul document de programare al politicii de coeziune
                  19
                la 11 aprilie 2022. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Danemarca trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

               (23)Pe lângă provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Danemarca se confruntă cu o serie de provocări suplimentare legate de reducerea dependenței de combustibilii fosili, consolidarea economiei circulare pentru a sprijini tranziția verde și creșterea gradului de reziliență pe piața locuințelor și în rândul gospodăriilor îndatorate.

               (24)Deși planul danez de redresare și reziliență alocă 59 % din fonduri inițiativelor ecologice, Danemarca înregistrează rezultate slabe în unele domenii ale economiei circulare. În Danemarca, ratele de utilizare circulară a materialelor sunt cu mult sub media UE. Această țară produce în prezent cea mai mare cantitate de deșeuri municipale pe cap de locuitor din UE, cu 845 kg/cap de locuitor/an. Deși se situează cu puțin peste media UE în ceea ce privește deșeurile municipale colectate în vederea reciclării (53,9 % în 2020, comparativ cu media UE de 47,8 %), Danemarca incinerează 45,2 % din deșeurile sale municipale, valoare aproape dublă în raport cu media UE. O mare parte din deșeurile din Danemarca sunt incinerate pentru producerea de energie, ratându-se astfel oportunități de îmbunătățire a utilizării eficiente a resurselor. Este necesar să fie puse în aplicare în timp util atât o nouă strategie privind gestionarea deșeurilor și economia circulară, cât și programe și planuri naționale conexe pentru deșeuri și economia circulară. Pierderile generate de producția mai mică de energie din cauza incinerării reduse a deșeurilor ar putea fi compensate prin metode mai ecologice, inclusiv prin îmbunătățiri ale eficienței energetice și prin utilizarea pompelor de căldură electrice.

               (25)Ca răspuns la mandatul acordat de șefii de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (26)Danemarca s-a angajat să atingă, până în 2030, obiectivul de reducere cu 70 % față de nivelurile din 1990 a emisiilor de gaze cu efect de seră, iar până în 2028, obiectivul de eliminare treptată a cărbunelui. Pentru a atinge aceste obiective ambițioase, Planul național danez privind energia și clima prevede investiții substanțiale în capacități suplimentare de energie din surse regenerabile, precum și investiții în eficiența energetică. Prin raționalizarea și accelerarea procedurilor de autorizare ar putea fi încurajată implementarea într-un ritm mai rapid a surselor regenerabile de energie și a hidrogenului produs din surse regenerabile. Deși Danemarca s-a angajat să majoreze capacitatea de producere a energiei din surse regenerabile provenite din parcurile eoliene offshore, sunt necesare investiții suplimentare în rețelele de transport de energie pentru a se asigura că ponderea tot mai mare a energiei din surse regenerabile poate fi utilizată în mod eficient. Investițiile în interconectarea energetică și a rețelelor electrice – inclusiv în activele hibride offshore – cu țările învecinate ar spori considerabil securitatea aprovizionării cu energie și adaptabilitatea la variațiile regionale, inclusiv în contextul invadării Ucrainei de către Rusia. Per total, dependența energetică a Danemarcei de importurile de combustibili fosili din Rusia este de 21,1 % (media UE fiind de 24,4 %), ținând seama de dependențele secundare care permit urmărirea tuturor reimporturilor pe baza ipotezelor aplicabile. În 2020, dependența de combustibilii fosili din Rusia în mixul energetic global al Danemarcei a fost mai mică decât media UE pentru petrol (12 % față de media UE de 36,5 %). Deși a fost mai mare pentru cărbune (97 % față de media UE de 19,3 %), ponderea cărbunelui în mixul energetic al Danemarcei este scăzută (4,3 %). Gazele naturale reprezintă 12,8 % din mixul său energetic și, cu toate că Danemarca nu importă gaze rusești direct pentru uz intern, dependența sa prin importurile de gaze din Germania implică o dependență secundară semnificativă, mai mare decât media UE: 65 % din consumul intern de gaze este importat din Rusia, comparativ cu 41,1 % în medie în UE. Deși, potrivit datelor din 2020, dependența Danemarcei de importurile de gaze și de petrol din Rusia este încă semnificativă
                  20
               , se preconizează că această dependență va fi eliminată începând din 2023, când se va finaliza reabilitarea unui zăcământ existent în Marea Nordului, iar Danemarca va fi din nou un exportator net de gaze. Accelerarea proiectelor de interconectare în curs poate favoriza, totodată, diversificarea aprovizionării cu energie. Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gaze să fie adaptate exigențelor viitorului, acolo unde este posibil, pentru a facilita sustenabilitatea pe termen lung a acestora prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Danemarca ar putea avea ambiții și mai mari în materie de eficiență energetică dacă ar investi mai mult și în mod corespunzător în decarbonizarea industriei, a serviciilor, a locuințelor private și a transporturilor. Pentru a fi în concordanță cu obiectivele pachetului „Pregătiți pentru 55”, va fi necesar ca Danemarca să își sporească nivelul de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și recurgerea în mai mare măsură la sursele regenerabile de energie și la eficiența energetică.

               (27)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și renunțarea la combustibilii fosili vor crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Danemarca poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Danemarca poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (28)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său
                  21
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să asigure o concordanță între creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național și o orientare politică globală neutră, ținând seama de sprijinul continuu temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului REPowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada ulterioară anului 2023, să aplice o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să implementeze noul sistem de impozitare a proprietăților pentru a restabili legătura dintre prețurile pieței și impozite și pentru a asigura o impozitare mai echitabilă. Să stimuleze investițiile în construcția de locuințe accesibile pentru a atenua nevoile cele mai presante. Să mărească reziliența financiară a debitorilor cu un grad ridicat de îndatorare.

               2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la programele politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 și să înceapă implementarea lor.

               3.Să consolideze economia circulară și politicile de gestionare a deșeurilor, inclusiv prin promovarea prevenirii și reutilizării deșeurilor, prin intensificarea reciclării și trecerea treptată de la incinerarea deșeurilor municipale la surse mai ecologice de producere a energiei termice.

               4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili. Să diversifice în continuare aprovizionarea cu energie și să contribuie la decarbonizarea economiei prin accelerarea implementării surselor regenerabile de energie, inclusiv prin introducerea unor reforme menite să simplifice și să accelereze procedurile administrative și de autorizare, prin modernizarea rețelelor de transport al energiei, prin creșterea interconexiunilor cu țările învecinate și prin îmbunătățirea eficienței energetice.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

                     (4)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare, JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

                     (5)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul
                     Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu – Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        În prezenta recomandare, estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia sunt estimări ale Comisiei fundamentate pe ipotezele care stau la baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care pot stimula creșterea potențială.

                     (8)

                        Nu sunt finanțate prin granturi din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (9)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu: Orientări de politică bugetară pentru 2023, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 6 iulie 2021 de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Danemarcei (ST 10154/2021).

                     (11)

                        SWD(2021) 154 final.

                     (12)

                        Cifrele reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor luate începând cu toamna anului 2021, inclusiv veniturile și cheltuielile curente, precum și – dacă este cazul – măsurile privind cheltuielile de capital.

                     (13)

                        Se preconizează că numărul total de persoane strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestora este estimată în funcție de dimensiunea diasporei existente, de populația relativă a statului membru gazdă și de distribuția efectivă a persoanelor strămutate din Ucraina în întreaga UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările se bazează pe modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, luând în considerare atât transferurile de numerar la care persoanele respective ar fi eligibile, cât și prestațiile în natură, cum ar fi educația și asistența medicală.

                     (14)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 14.

                     (15)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (16)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră de 0,0 puncte procentuale din PIB.

                     (17)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (18)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

                     (19)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize, JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (20)

                        Eurostat (2020), ponderea importurilor rusești în totalul importurilor de gaze naturale, țiței și cărbune superior. Pentru media UE-27, importurile totale se bazează pe importurile din afara UE-27. În cazul Danemarcei, totalul importurilor include schimburile comerciale realizate în interiorul UE. Țițeiul nu include produsele petroliere rafinate. Danemarca depinde indirect de importurile din Rusia, date fiind schimburile comerciale care au loc în interiorul UE. Dacă se ia în considerare dependența secundară de gazul rusesc rezultată în urma importurilor din interiorul UE, estimarea ar fi că Danemarca depinde în proporție de 65 % de importurile de gaze din Rusia.

                     (21)

                        Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2022
            COM(2022) 603 final

            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2022
            {SWD(2022) 603 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, dând astfel un impuls bugetar finanțat de Uniune. Mecanismul contribuie la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile, care stimulează creșterea, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, consolidând totodată reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, mecanismul contribuie la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung. Contribuția financiară maximă pentru fiecare stat membru în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență [a fost] actualizată la [30 iunie] 2022, în concordanță cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241.

               (2)La data de 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii durabile, care marchează începutul semestrului european din 2022 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de angajamentul comun reafirmat în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021 de a continua punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Consiliul European a aprobat prioritățile Analizei anuale a creșterii durabile pentru 2022 la 25 martie 2022. Totodată, la 24 noiembrie 2021, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Bulgaria printre dintre statele membre pentru care ar fi necesar un bilanț aprofundat
                  3
               . La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, Propunerea de raport comun pentru 2022 privind ocuparea forței de muncă, în care se analizează punerea în aplicare a orientărilor privind ocuparea forței de muncă și a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, care a fost adoptată de Consiliu la 14 martie 2022.

               (3)Invadarea Ucrainei de către Rusia, în urma pandemiei mondiale, a schimbat în mod semnificativ contextul geopolitic și economic. Impactul invaziei asupra economiilor statelor membre a fost resimțit, de exemplu, prin creșterea prețurilor la energie și la alimente, precum și prin perspective de creștere mai slabe. Prețurile mai mari la energie afectează în special gospodăriile cele mai vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau sunt expuse riscului de sărăcie energetică. De asemenea, UE se confruntă cu un aflux fără precedent de persoane care fug din Ucraina. În acest context, la 4 martie 2022, a fost activată
                  4
                pentru prima dată Directiva privind protecția temporară, acordându-se persoanelor strămutate din Ucraina dreptul de ședere legală în UE, precum și accesul la educație și formare, la piața muncii, la asistență medicală, la locuințe și la asistență socială. Un sprijin excepțional este pus la dispoziția Bulgariei în cadrul inițiativei „Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa” (CARE) și prin prefinanțare suplimentară în cadrul programului Asistența de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU) în scopul de a răspunde urgent nevoilor în materie de primire și integrare ale persoanelor care fug din Ucraina.

               (4)Având în vedere evoluția rapidă a situației economice și geopolitice, semestrul european reia în 2022 coordonarea generală a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, evoluând, în același timp, pentru a ține seama de cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se subliniază în Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2022. Pentru îndeplinirea priorităților politicilor prevăzute în cadrul semestrului european, este esențial ca planurile de redresare și reziliență adoptate să fie implementate, întrucât acestea abordează toate recomandările relevante specifice fiecărei țări emise în ciclurile semestrului din 2019 și 2020 sau un subset semnificativ al acestora. Recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 rămân la fel de relevante și pentru planurile de redresare și reziliență revizuite, actualizate sau modificate în conformitate cu articolele 14, 18 și 21 din Regulamentul (UE) 2021/241, pe lângă eventualele recomandări specifice fiecărei țări emise până la data transmiterii planului modificat.

               (5)Clauza derogatorie generală este activă din martie 2020
                  5
               . În comunicarea sa din 3 martie 2021
                  6
               , Comisia și-a exprimat, de asemenea, opinia potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Incertitudinea sporită și riscurile puternice de evoluție negativă a perspectivelor economice în contextul războiului din Europa, creșterile abrupte fără precedent ale prețurilor la energie și perturbările continue ale lanțului de aprovizionare justifică extinderea până în 2023 a clauzei derogatorii generale a Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de convergență pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu
                  7
               . Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național
                  8
                (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

               (7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare ce oferă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, cu scopul de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și convergență ale statelor membre și de a consolida astfel coordonarea politicilor
                  9
               . Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile de iarnă din 2022, tranziția de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în linii mari neutră pare adecvată în 2023, rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru anul 2023 ar trebui să facă în continuare diferența între statele membre și să țină seama de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să reflecte orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul său de primăvară al semestrului de la sfârșitul lunii mai 2022.

               (8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, incertitudinea sporită și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste aspecte, răspunsul bugetar trebuie să constea în extinderea investițiilor publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică și susținerea puterii de cumpărare a gospodăriilor celor mai vulnerabile, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare, prin măsuri specifice și temporare; politica bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să fie diferențiată de la o țară la alta, în funcție de situația lor bugetară și economică, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

               (9)La 15 octombrie 2021, Bulgaria a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 4 mai 2022, Consiliul a adoptat decizia sa de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență pentru Bulgaria
                  10
               . Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Bulgaria a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

               (10)La 29 aprilie 2022, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022 și, în aceeași zi, Programul de convergență pentru 2022, conform termenului stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Bulgaria
                  11
                la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și în 2021 și s-a făcut bilanțul planului său de redresare și reziliență, pe baza tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

               (12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. În acest raport a fost analizată situația bugetară a Bulgariei, întrucât deficitul său public în 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. În concordanță cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua relevanța propunerii de deschidere a procedurilor de deficit excesiv în toamna anului 2022.

               (13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Bulgariei să ia în 2020 și în 2021 toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Bulgariei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Bulgariei a crescut de la 4,0 % din PIB în 2020 la 4,1 % în 2021. Răspunsul Bulgariei în materie de politică bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, în timp ce măsurile temporare de sprijin de urgență au crescut de la 2,9 % din PIB în 2020 la 4,3 % în 2021. Măsurile luate de Bulgaria în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică s-a situat la 25,1 % din PIB în 2021.

               (14)Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de convergență pentru 2022 este favorabil pentru 2022 și realist pentru perioada următoare. Guvernul estimează că PIB-ul real va crește cu 2,6 % în 2022 și cu 2,8 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai mică a PIB-ului real, de 2,1 %, în 2022, și o creștere mai mare a PIB-ului real, de 3,1 %, în 2023, în principal ca urmare a unor previziuni diferite privind creșterea în materie de ocupare a forței de muncă și de investiții. În Programul de convergență pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va crește la 5,3 % din PIB în 2022, după care va scădea la 2,9 % în 2023. Creșterea deficitului în 2022, care este atenuată de eliminarea treptată a măsurilor de urgență legate de pandemia de COVID-19, reflectă în principal o creștere puternică a consumului intermediar, măsurile de sprijin pentru întreprinderi și măsurile în domeniul energiei, precum și modificările aduse sistemului de pensii. Potrivit programului, ponderea datoriei publice în PIB va crește la 25,5 % în 2022 și la 27,7 % în 2023. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează, pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a acestor previziuni, un deficit public pentru 2022 și 2023 de 3,7 % și, respectiv, de 2,4 % din PIB. Acesta este considerabil mai mic decât deficitul preconizat pentru 2022 în Programul de convergență pentru 2022, în principal din cauza diferitelor proiecții macroeconomice, a unei creșteri mai scăzute a consumului intermediar și a unor impozite mai mari pe producție și pe importuri în 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere mai scăzută a datoriei publice în PIB, de 25,3 % în 2022 și de 25,6 % în 2023. Diferența se datorează deficitelor mai mici din ambii ani și creșterii economice mai mari previzionate pentru 2023.

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 1,8 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Bulgariei.

               (15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 4,3 % din PIB în 2021 la 1,8 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,9 % din PIB în 2022 și la 0,0 % din PIB în 2023
                  12
               . Aceste măsuri constau în principal în programe de sprijin pentru utilitățile publice și consumatorii casnici de gaz și au fost anunțate ca fiind în cea mai mare parte temporare. Totuși, în cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, unele dintre aceste măsuri ar putea fi menținute. Unele dintre ele nu sunt specifice, în special moratoriul privind prețurile la energie pentru gospodării. Deficitul public este, de asemenea, afectat de costurile acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB în 2022 și la 0,2 % din PIB în 2023
                  13
               .

               (16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Bulgaria
                  14
                să aplice o orientare bugetară favorabilă, inclusiv din impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Bulgariei să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Bulgariei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               (17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de convergență al Bulgariei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi de – 3,4 % din PIB, conform recomandării Consiliului
                  15
               . Bulgaria intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, astfel cum a recomandat Consiliul. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 1,1 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 1,1 puncte procentuale din PIB în 2022
                  16
               . Prin urmare, Bulgaria intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, astfel cum a recomandat Consiliul. În același timp, se preconizează că în 2022 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție expansionistă de 1,4 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a impactului economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,2 puncte procentuale din PIB), precum și al costurilor acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 puncte procentuale din PIB), în timp ce se preconizează că și modificările sistemului de pensii (0,6 %) și creșterile salariale (0,3 % din PIB) vor contribui la creșterea cheltuielilor curente nete. Prin urmare, pe baza estimărilor actuale ale Comisiei, Bulgaria nu menține suficient sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022.

               (18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la – 1,3 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale
                  17
               . Se preconizează că Bulgaria va continua să utilizeze în 2023 granturile din Mecanismul de redresare și reziliență, pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE la activitatea economică va crește cu 0,7 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale în 2023
                  18
               . În același timp, se preconizează că în 2023 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție expansionistă de 0,5 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care abordează creșterea prețurilor la energie (0,9 % din PIB), în timp ce se preconizează că transferurile sociale și creșterile salariale vor contribui la creșterea cheltuielilor curente nete.

               (19)În Programul de convergență pentru 2022 se preconizează că deficitul public va scădea treptat la 2,8 % din PIB în 2024 și la 2,4 % până în 2025. Prin urmare, deficitul public este planificat să rămână sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste proiecții presupun creșteri ale veniturilor din impozite directe și contribuții sociale datorate veniturilor mai mari ale gospodăriilor și transferurilor de capital mai mari datorită Mecanismului de redresare și reziliență. Potrivit programului, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește până în 2025, și anume o creștere de 29,1 % în 2024 și de 30,4 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi medii pe termen mediu.

               (20)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, prezentate în recomandările specifice fiecărei țări adresate Bulgariei de către Consiliu în cadrul semestrului european din 2019 și 2020, în plus față de orice recomandare specifică acestei țări formulată până la data adoptării unui plan. În special, planul de redresare și reziliență abordează recomandările specifice acestei țări în domeniul social cu măsuri de îmbunătățire a incluziunii sociale, care se preconizează că vor îmbunătăți caracterul adecvat și acoperirea sistemului de venit minim, precum și cu măsuri de promovare a integrării în continuare a serviciilor sociale și de ocupare a forței de muncă. Alte măsuri care abordează recomandările specifice acestei țări se axează pe dobândirea de competențe – în special competențele digitale, pe îmbunătățirea relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și de învățare pe tot parcursul vieții și pe extinderea ofertei de servicii de asistență medicală în Bulgaria. Aceste măsuri pot contribui la atingerea obiectivelor și la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește Pilonul european al drepturilor sociale și planul său de acțiune până în 2030. În plus, planul de redresare și reziliență abordează recomandările specifice acestei țări prin promovarea decarbonizării sectorului energetic, prin creșterea eficienței energetice globale și prin punerea în aplicare a unor măsuri privind transportul durabil și infrastructura digitală/serviciile digitale. În plus, planul conține măsuri ample de îmbunătățire a eficienței administrației publice și a sistemului de justiție, de prevenire, detectare și corectare a corupției, de îmbunătățire a mediului de afaceri, de încurajare a investițiilor și de îmbunătățire a sistemului de cercetare și inovare. Acesta va contribui totodată la sprijinirea Bulgariei în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor rămase în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare și a obiectivelor sale din cadrul mecanismului privind statul de drept.

               (21)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Bulgariei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Bulgaria reprezintă 58,9 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 25,8 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante convenite, va ajuta Bulgaria să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Totodată, eforturile suplimentare de a utiliza pe deplin serviciile publice de ocupare a forței de muncă și de a oferi sprijin social și de ocupare a forței de muncă integrat vor contribui la atenuarea impactului schimbărilor demografice preconizate și vor sprijini o tranziție verde și digitală echitabilă. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

               (22)Bulgaria a transmis la 11 mai 2022 acordul de parteneriat, dar celelalte documente de programare a politicii de coeziune
                  19
                nu au fost încă transmise. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Bulgaria trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

               (23)Ca răspuns la mandatul acordat de șefii de stat sau de guvern din UE, astfel cum este prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia, cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

               (24)Bulgaria are economia cu cel mai ridicat nivel de emisii de dioxid de carbon din UE, cu o intensitate a gazelor cu efect de seră de peste patru ori mai mare decât media UE. Ponderea actuală a combustibililor fosili în mixul energetic al Bulgariei este de 61,5 %, energia nucleară reprezentând o pondere de 24 %, iar energia din surse regenerabile, 14,5 % (mai mică decât media UE, de 19 %, pentru energia din surse regenerabile). Țara este foarte dependentă de Rusia în ceea ce privește gazele naturale. În 2020, 75 % din gazele naturale au fost importate din Rusia, peste media UE de 43,2 %. Cu toate acestea, ponderea acestora în mixul energetic a fost de numai 13,9 %, mai mică decât media UE de 24,4 %. Industria rămâne cel mai mare consumator de gaze, având o pondere de 40 %, inclusiv utilizările neenergetice, în timp ce ponderea sectorului energiei electrice a scăzut din 2010, de la 30 % la 25 % în 2019. Furnizarea de încălzire centralizată se bazează pe gazele naturale, având o marjă redusă de îmbunătățire, deoarece sistemele centralizate de termoficare nu pot fi înlocuite cu surse alternative. În timp ce planul de redresare și reziliență explorează potențialul energiei geotermale pentru încălzire, ar putea fi avute în vedere investiții suplimentare pentru a sprijini instalarea de pompe de căldură la scară largă. Producția de energie electrică pe bază de cărbune este acoperită integral de producția internă de lignit, iar Bulgaria importă cantități limitate de cărbune din Rusia pentru utilizare industrială (0,56 milioane de tone, reprezentând 85 % din totalul importurilor de cărbune). Pe de altă parte, Bulgaria se bazează pe Rusia pentru țiței (63 % din țițeiul său provine din Rusia
                  20
               , cu mult peste media UE de 26 %) și importă din Rusia 22 % din produsele sale petroliere rafinate, sub media UE de 35 %. În ansamblu, ponderea țițeiului în mixul energetic a fost de 23,9 % în 2020, sub media UE de 32,7 %. Planul de redresare și reziliență al Bulgariei include adoptarea unei foi de parcurs pentru neutralitatea climatică. Acesta include măsuri pentru finalizarea eliminării treptate a cărbunelui/lignitului cel târziu până în 2038 și investiții și reforme semnificative pentru a se accelera utilizarea surselor regenerabile de energie, fiind necesare eforturi suplimentare pentru a se atinge obiectivele privind clima și tranziția energetică. În ceea ce privește sursele regenerabile de energie, Bulgaria s-a angajat să adauge o nouă capacitate, de cel puțin 3 500 MW, din surse regenerabile de energie (eoliană și solară) și să creeze condițiile tehnice pentru integrarea unei cantități suplimentare de 4 500 MW în sistemul de energie electrică până în 2026. În plus, planul include o reformă pentru a se elimina principalele obstacole din calea dezvoltării tehnologiilor pe bază de hidrogen produs din surse regenerabile de energie și a lanțurilor valorice, precum și investiții care să sprijine dezvoltarea de proiecte-pilot pentru producerea hidrogenului din surse regenerabile de energie și a biogazului durabil. De asemenea, sunt avute în vedere măsuri pentru a ajuta gospodăriile să instaleze sisteme solare de încălzire a apei și sisteme solare fotovoltaice. Planul va defini, de asemenea, sărăcia energetică. Va fi necesară o creștere suplimentară a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și recurgerea în mai mare măsură la sursele regenerabile de energie și creșterea eficienței energetice pentru ca Bulgaria să fie în concordanță cu obiectivele pachetului „Pregătiți pentru 55”.

               (25)În același timp, planul de redresare și reziliență al Bulgariei prevede investiții de peste 1 miliard EUR reprezentând măsuri de eficiență energetică destinate parcului imobiliar public și privat. Acest lucru este susținut de reforme menite să elimine barierele din calea investițiilor în eficiența energetică și să reducă sarcina administrativă legată de renovare. Totuși, Bulgaria ar trebui să urmărească reducerea în continuare a consumului de energie și a dependenței de combustibilii fosili pentru a-și atinge obiectivele în concordanță cu strategia sa pe termen lung pentru renovarea parcului imobiliar. Fondul național de decarbonizare care urmează să fie instituit în 2023 ar putea sprijini această acțiune. În paralel, Bulgaria trebuie să asigure interconexiuni energetice cu o capacitate suficientă, inclusiv cu țările învecinate. Prin finalizarea investițiilor în curs, Bulgaria poate valorifica avantajele pieței unice, poate asigura securitatea aprovizionării și poate accelera diversificarea rutelor de aprovizionare cu gaze. Se recomandă ca noua infrastructură legată de gazele naturale să fie adaptată exigențelor viitorului, în cazul în care este posibil, pentru a facilita sustenabilitatea pe termen lung a acesteia prin reorientarea viitoare către combustibili durabili.

               (26)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și renunțarea la combustibilii fosili vor crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Bulgaria poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Bulgaria poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

               (27)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul
                  21
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (28)La 10 iulie 2020, leva bulgărească a fost inclusă în mecanismul european al cursului de schimb II (MCS II) ca etapă pregătitoare în vederea adoptării monedei euro. Pentru a menține stabilitatea economică și financiară și pentru a atinge un nivel ridicat de convergență economică durabilă, autoritățile bulgare s-au angajat să pună în aplicare măsuri de politică specifice privind asigurarea sustenabilității sectorului financiar nebancar și consolidarea guvernanței întreprinderilor de stat, precum și a cadrelor de insolvență și de combatere a spălării banilor. Progresele înregistrate de Bulgaria în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor necesare pentru adoptarea monedei euro vor fi evaluate în rapoartele de convergență din 2022 ale Comisiei Europene și ale Băncii Centrale Europene.

               RECOMANDĂ ca, în 2022 și 2023, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În 2023, să asigure o concordanță între creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național și o orientare politică globală neutră, ținând seama de sprijinul continuu, temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului REPowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada ulterioară anului 2023, să urmărească o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu.

               2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele convenite, care au fost prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 4 mai 2022. Să prezinte documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, astfel încât să finalizeze negocierile cu Comisia și, ulterior, să înceapă punerea în aplicare a acestor programe.

               3.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili și de importurile de combustibili fosili prin accelerarea utilizării surselor regenerabile de energie și să diversifice sursele și rutele de aprovizionare cu gaze, prin creșterea interconexiunilor cu țările învecinate. Să intensifice eforturile de reducere a cererii de energie prin creșterea eficienței energetice în industrie și în parcul imobiliar privat și public. Să promoveze noi soluții durabile pentru sistemul centralizat de termoficare.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (4)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare, JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

                     (5)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale
                     din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu – Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Estimările privind orientarea bugetară și componentele acesteia din prezenta recomandare sunt estimări ale Comisiei care au la bază ipotezele subiacente previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022. Estimările Comisiei privind creșterea potențială pe termen mediu nu includ impactul pozitiv al reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care pot stimula creșterea potențială.

                     (8)

                        Nu sunt finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE.

                     (9)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu: Orientări de politică bugetară pentru 2023, Bruxelles, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                         Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 4 mai 2022 privind aprobarea evaluării planului de redresare și reziliență al Bulgariei (ST 8091/2022+ ADD1)

                     (11)

                        COM(2022) 603 și SWD(2022) 603.

                     (12)

                        Cifrele reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor luate începând cu toamna anului 2021, inclusiv veniturile și cheltuielile curente, precum și – dacă este cazul – măsurile privind cheltuielile de capital.

                     (13)

                        Se presupune că numărul total de persoane strămutate din Ucraina în UE va ajunge treptat la 6 milioane până la sfârșitul anului 2022, iar distribuția geografică a acestora este estimată în funcție de dimensiunea diasporei existente, de populația relativă a statului membru gazdă și de distribuția efectivă a persoanelor strămutate din Ucraina pe teritoriul UE începând din martie 2022. În ceea ce privește costurile bugetare pe persoană, estimările se bazează pe modelul de microsimulare Euromod al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, luând în considerare atât transferurile de numerar către persoanele care ar putea fi eligibile, cât și prestațiile în natură, cum ar fi educația și asistența medicală.

                     (14)

                        Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Bulgariei pentru 2021, JO C 304, 29.7.2021, p. 6.

                     (15)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (16)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (17)

                        Un semn negativ (pozitiv) al indicatorului corespunde unui excedent (deficit) al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă (restrictivă).

                     (18)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție neutră de 0,0 puncte procentuale din PIB.

                     (19)

                        Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize. JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

                     (20)

                        Datele Eurostat din 2019 sunt menționate ca referință pentru datele privind importurile Bulgariei. Datele privind importurile din 2020 nu sunt concludente, deoarece calități mari de țiței importat au fost clasificate ca provenind de la parteneri comerciali „nespecificați”. Media la nivelul UE se referă la cota de importuri din Rusia în raport cu importurile totale din afara UE27, pentru țiței și, respectiv, pentru produsele din petrol rafinat.

                     (21)

                        În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.