               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.7.2016
            COM(2016) 519 final
            Recomandare de
            DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUIde impunere a unei amenzi Portugaliei pentru nerespectarea obligației de a lua măsuri eficace în scopul remedierii unui deficit excesiv

               Recomandare de

               DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

               de impunere a unei amenzi Portugaliei pentru nerespectarea obligației de a lua măsuri eficace în scopul remedierii unui deficit excesiv

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro, în special articolul 6,

               întrucât:

               (1)Consiliul, prin decizia adoptată la 12 iulie 2016, a stabilit că nu au fost întreprinse acțiuni eficace de către Portugalia în vederea corectării deficitului excesiv ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat
                  1
               .

               (2)Ca urmare a deciziei Consiliului, în temeiul articolului 126 alineatul (8) din tratat, conform căreia Portugalia nu a întreprins acțiuni eficace în vederea corectării deficitului excesiv, Comisia ar trebui să recomande Consiliului impunerea unei amenzi.

               (3)Cuantumul amenzii care trebuie impusă Portugaliei ar trebui să se ridice, în principiu, la cel mult 0,2 % din PIB-ul anului precedent, însă valoarea amenzii poate fi redusă sau anulată în virtutea unor circumstanțe economice excepționale sau pe baza unei cereri motivate din partea statului membru în cauză.

               (4)PIB-ul Portugaliei în 2015 a fost de 179,37 miliarde EUR. 0,2 % din PIB-ul respectiv înseamnă 358 738 200 EUR.

               (5)În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1173/2011, „circumstanțe economice excepționale” înseamnă circumstanțe în care un deficit public excesiv care depășește valoarea de referință este considerat excepțional în sensul articolului 126 alineatul (2) litera (a) a doua liniuță din TFUE și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97. În conformitate cu regulamentul respectiv, un astfel de exces este excepțional în cazul în care este consecința (i) unui eveniment neobișnuit, imposibil de controlat de către statul membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației centrale sau (ii) a unei recesiuni economice grave, reflectate printr-o rată anuală negativă de creștere a PIB-ului, în termeni de volum, sau printr-o pierdere acumulată de producție pe parcursul unei perioade prelungite de creștere anuală nesemnificativă a PIB-ului, în termeni de volum, în raport cu potențialul acestuia.

               (6)O evaluare a aplicării condițiilor menționate mai sus în cazul Portugaliei conduce la următoarele concluzii:

               Deși creșterea anuală a PIB-ului Portugaliei în 2011 și 2012 s-a contractat mai rapid decât era preconizat, economia a înregistrat o ușoară redresare începând cu primăvara anului 2013. De asemenea, șomajul a crescut semnificativ până în 2013, dar a revenit la o traiectorie descendentă în 2014, întrucât economia portugheză a început, în cele din urmă, să se redreseze. PIB-ul a crescut cu mult peste creșterea PIB-ului potențial începând din 2014 și se preconizează că această tendință se va menține și în 2016. Conform previziunilor din primăvara anului 2016 ale serviciilor Comisiei, se estimează că PIB-ul va continua să crească cu o rată de 1,5 % în 2016, preconizându-se o rată a creșterii de 1,7 % în 2017. În consecință, nu a existat o recesiune economică gravă în perioada specificată în Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 (și anume, 2013-2015).

               În plus, în perioada 2013-2015, nu a avut loc niciun eveniment neobișnuit, aflat în afara controlului guvernului, care să fi avut un impact major asupra finanțelor publice.

               (7)Prin urmare, nu există circumstanțe economice excepționale care ar justifica o reducere a cuantumului amenzii.

               (8)La 18 iulie 2016, Portugalia a transmis Comisiei o cerere motivată, solicitându-i acesteia să recomande Consiliului să stabilească cuantumul amenzii la zero. În susținerea cererii sale, Portugalia a prezentat următoarele argumente:

               (9)Portugalia reamintește efortul important de consolidare fiscală și reformele structurale puse în aplicare în timpul recentului program de ajustare economică. De asemenea, reafirmă angajamentul ferm de corectare a deficitului excesiv în 2016, inclusiv angajamentul de a adopta măsuri, atunci când este necesar, pentru corectarea abaterilor bugetare, precum și de a pune în aplicare o ajustare bugetară în 2017, în conformitate cu recomandările fiscale specifice fiecărei țări care au fost adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016. Portugalia consideră că impunerea sancțiunilor ar fi în detrimentul realizării obiectivelor bugetare de corectare a deficitului excesiv în acest an. Aceasta subliniază, de asemenea, angajamentele în materie de politici economice, în special în ceea ce privește stabilizarea sistemului financiar și măsurile prezentate în programul național de reformă pentru 2016. În fine, în actualul context european și internațional, Portugalia consideră neadecvată orice sancțiune, în special având în vedere nivelul ridicat al incertitudinilor ca urmare a rezultatului referendumului din Regatul Unit privind apartenența sa la Uniunea Europeană.

               (10)O evaluare a argumentelor menționate mai sus conduce la următoarele considerații.

               (11)Cu toate că Portugalia nu a luat măsuri eficace pentru a reduce deficitul excesiv în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, ajustarea fiscală globală din 2010-2014 a fost, într-adevăr, substanțială. Reducerea cu peste 5 % din PIB a deficitului global net al măsurilor cu caracter excepțional a fost determinată de îmbunătățirea soldului structural cu peste 6 %. Ajustarea fiscală a fost însoțită de un set cuprinzător de reforme structurale în cadrul programului de ajustare care a fost încheiat cu succes în iunie 2014, pregătind terenul pentru o redresare economică mai solidă. Cu toate acestea, tendința de redresare a stagnat după încheierea programului economic, astfel cum se precizează în Decizia Consiliului din 12 iulie 2016. Rămân de abordat provocări importante, deoarece nivelurile încă ridicate ale datoriei publice și private sunt o povară pentru economie, iar rata încă ridicată a șomajului reprezintă un obstacol în calea ajustării economice.

               (12)Angajamentul asumat de autoritățile portugheze de a corecta deficitul excesiv în 2016 și de a respecta recomandarea fiscală specifică țării în 2017 reprezintă un semnal important privind intenția guvernului de a respecta cerințele Pactului de stabilitate și creștere. Pentru anul 2016, guvernul își reiterează angajamentul asumat în cadrul reuniunii Eurogrupului din 11 februarie
                  2
                de a adopta, atunci este necesar, măsuri fiscale pentru a corecta orice eventuale abateri potențiale de la obiectivele de execuție bugetară. În special, acesta se declară în favoarea menținerii înghețării anumitor credite, în valoare de 0,2 % din PIB, astfel cum se precizează în Programul de stabilitate. Anexa la cererea motivată oferă informații suplimentare cu privire la modul în care aceste credite pot fi folosite, consolidând astfel credibilitatea angajamentului de a nu le cheltui atâta timp cât înghețarea lor este necesară. În primul rând, aceste informații indică faptul că alocarea creditelor a fost efectuată în favoarea instituțiilor publice a căror finanțare a cunoscut deja o creștere față de 2015; prin urmare, este posibil ca instituțiile să nu solicite, până la urmă, o finanțare suplimentară. În al doilea rând, pentru a avea acces la aceste credite, orice serviciu public trebuie să prezinte autorizații de cheltuieli care necesită aprobarea explicită a Ministerului Finanțelor. În sfârșit, creditele respective reprezintă, de asemenea, un supliment față de creditele deja înscrise în buget și față de rezervele care fac, de asemenea, obiectul aprobării.

               (13)În ceea ce privește corectarea durabilă a deficitului excesiv și, în special, a bugetului pentru exercițiul financiar 2017, cererea motivată se referă în principal la viitorul proiect de plan bugetar care urmează să fie prezentat în octombrie și se angajează să respecte recomandările fiscale specifice țării, care necesită o ajustare structurală de cel puțin 0,6 % din PIB. Aceasta reprezintă o îmbunătățire față de ajustarea structurală de numai 0,35 % din PIB prezentată în programul de stabilitate pentru 2017; de asemenea, măsurile de ajustare specifice urmează încă să fie definite.

               (14)În ceea ce privește pretinsul efect negativ al sancțiunilor asupra corectării deficitului excesiv în 2016, amenda este limitată, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1173/2011, la cel mult 0,2 % din PIB, adică la o valoare suficient de mică pentru a fi compatibilă cu corectarea deficitului excesiv. În plus, orice eventuală amendă nu ar afecta variația soldului structural.

               (15)Angajamentul de a continua reformele structurale în domenii esențiale de politică economică și de a lua măsuri pentru stabilizarea sistemului bancar este binevenit, întrucât aceste eforturi preconizate fac parte, de asemenea, din recomandările specifice relevante adresate Portugaliei. În ceea ce privește alte reforme structurale planificate pentru anul 2016 și pentru următorii ani, precum cele destinate să îmbunătățească mediul de afaceri sau să abordeze subcapitalizarea companiilor, măsurile precizate nu se abat în mod semnificativ de la cele deja prezentate în programul național de reformă pentru 2016. Cu toate că, în principiu, aceste reforme sunt riguroase, ele sunt expuse riscurilor legate de punerea în aplicare. În cele din urmă, anexa se referă în mod explicit la necesitatea de a defini un program de reducere a creditelor neperformante.

               (16)În ceea ce privește caracterul adecvat al deciziei în contextul european și internațional actual, Consiliul este pe deplin conștient de creșterea incertitudinilor în situația actuală, în special având în vedere rezultatul referendumului din Regatul Unit privind apartenența sa la Uniunea Europeană.

               (17)Având în vedere cererea motivată a Portugaliei și ținând seama de punctele precedente, în special de ajustarea fiscală efectuată în cadrul programului de ajustare economică, care a fost însoțită de un set cuprinzător de reforme structurale; de angajamentele (i) de a adopta, atunci când este necesar, măsuri fiscale pentru a corecta orice eventuale abateri de execuție bugetară în 2016, (ii) de a efectua o ajustare structurală suplimentară de 0,25 % din PIB în 2017 în raport cu ajustarea de 0,35 % din PIB stabilită în programul de stabilitate din aprilie 2016, și (iii) de a implementa reforme structurale în domenii esențiale, având în vedere provocările existente, inclusiv măsuri pentru stabilizarea sistemului bancar, motivele prezentate de Portugalia sunt considerate a fi justificate pentru o anulare a amenzii de 0,2 % din PIB.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Amenda de 0,2 % din PIB care urma să fie impusă Portugaliei pentru nerespectarea obligației de a lua măsuri eficace ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 este anulată.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

                     (1)

                        A se vedea Decizia 427/1 a Consiliului.

                     (2)

                        A se vedea

                        declarația Eurogrupului 47/16


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 7.7.2016
            COM(2016) 294 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a faptului că Spania nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013
            {SWD(2016) 241 final}

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a faptului că Spania nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (8),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 126 din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și de creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
                  1
               , care a fost adoptat cu scopul de a stimula corectarea rapidă a deficitelor publice generale excesive.

               (3)La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, la recomandarea Comisiei, că în Spania există un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2012 cel târziu, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratatul menționat. De atunci, Consiliul a emis trei noi recomandări adresate Spaniei pe baza articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (la 2 decembrie 2009, la 10 iulie 2012 și la 21 iunie 2013), prelungind termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, 2014 și, respectiv, 2016. În toate cele trei recomandări, Consiliul a considerat că Spania a luat măsuri eficace, însă finanțele publice au avut mult de suferit din cauza unor evenimente economice negative neprevăzute
                  2
               .

               (4)Cea mai recentă recomandare a Consiliului adresată Spaniei în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat a fost emisă la 21 iunie 2013. Potrivit recomandării, Spania ar fi trebuit să atingă un obiectiv de deficit global de 6,5 % din PIB în 2013, de 5,8 % din PIB în 2014, de 4,2 % din PIB în 2015 și de 2,8 % din PIB în 2016, obiectiv care să corespundă, pe baza previziunilor din primăvara anului 2013 ale serviciilor Comisiei, extinse până în 2016, unei îmbunătățiri a soldului structural de 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % și 1,2 % din PIB în perioada 2013-2016. Pentru a realiza această îmbunătățire, Spaniei i s-a solicitat să pună în aplicare măsuri suplimentare, pentru a se ajunge la 2 %, 1 % și 1,5 % din PIB în 2014, 2015 și, respectiv, 2016. În plus, Spaniei i s-a solicitat (i) să consolideze eficacitatea cadrului instituțional prin creșterea transparenței în ceea ce privește punerea în aplicare a Legii privind stabilitatea bugetară, precum și prin instituirea unui consiliu bugetar independent care să efectueze analize, să emită avize și să monitorizeze conformitatea politicii bugetare cu normele fiscale naționale și ale Uniunii, (ii) să ia măsuri concrete pentru a limita creșterea deficitului structural din sistemul de asigurări sociale și (iii) să depună un efort sporit pentru a face consolidarea mai favorabilă creșterii economice, inclusiv prin efectuarea de revizuiri sistematice ale cheltuielilor și ale sistemului fiscal. În fine, pentru a garanta succesul strategiei de consolidare fiscală, recomandarea a subliniat, de asemenea, că este important ca strategia să fie sprijinită prin reforme structurale cuprinzătoare, în concordanță cu recomandările Consiliului adresate Spaniei în contextul semestrului european și al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice.

               (5)Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013 extinse până în 2016, care au stat la baza Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013, economia spaniolă urma să scadă cu 1,5 % în 2013, apoi să crească cu 0,9 %, 1,4 % și, respectiv, 1,9 % în următorii trei ani. Creșterea PIB-ului nominal a fost estimată la 0,1 % și 2,0 % în 2013 și, respectiv, 2014, și la 2,6 % și 3,2 % în următorii doi ani.

               (6)În recomandarea sa, Consiliul a stabilit termenul de 1 octombrie 2013, până la care trebuiau luate măsuri eficace în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. La 15 noiembrie 2013, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, aceasta a concluzionat că Spania a luat măsuri eficace în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, deși a subliniat riscurile de nerespectare în 2014. Pe această bază, Comisia a considerat că la momentul respectiv nu erau necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. De atunci, procedura aplicabilă deficitelor excesive este suspendată.

               (7)Riscurile nerespectării Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013 au fost subliniate din nou în evaluările ulterioare. În iulie 2014, Consiliul a concluzionat că trebuie să se ofere mai multe precizări privind măsurile care stau la baza strategiei bugetare stabilite în cadrul programului de stabilitate din 2014 și că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se conforma pe deplin Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013. Pe baza evaluării sale a programului de stabilitate din 2015, Consiliul a concluzionat, în iulie 2015, că există riscul ca Spania să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. În mod similar, toate avizele Comisiei privind proiectele de planuri bugetare ale Spaniei pentru anii 2014, 2015 și 2016 au concluzionat că Spania este expusă riscului de a nu respecta normele Pactului de stabilitate și de creștere. În special, Comisia a indicat riscuri legate de faptul că efortul structural din planuri este mai mic decât cel recomandat de Consiliu. În plus, Comisia a scos în evidență riscurile privind atingerea obiectivelor de deficit global.

               (8)La 9 martie 2016, pe baza previziunilor Comisiei din iarna anului 2016, Comisia a concluzionat, de asemenea, că există un risc de nerespectare a termenului de corectare a deficitului excesiv, având în vedere persistența unei depășiri considerabile preconizate de peste 4,2 % din PIB pentru obiectivul intermediar de sold global pentru 2015 și faptul că efortul bugetar realizat până în acel moment a fost cu mult mai redus decât cel care fusese recomandat. Pe această bază, Comisia a emis o recomandare adresată Spaniei de a își intensifica eforturile pentru a asigura respectarea Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013. În acest scop, Spaniei i s-a recomandat (i) să ia măsuri pentru a asigura corectarea la timp și durabilă a deficitului excesiv, inclusiv prin utilizarea pe deplin, după caz, a instrumentelor preventive și corective prevăzute în Legea spaniolă privind stabilitatea, pentru a controla eventuale abateri, la nivelul administrației subcentrale, de la obiectivele respective privind deficitul, datoria și regula privind cheltuielile și (ii) să prezinte Comisiei rapoarte privind măsurile luate ca răspuns la recomandarea Comisiei în proiectul de plan bugetar actualizat pentru 2016 sau, cel mai târziu, în cadrul unei secțiuni dedicate viitorului său program de stabilitate din 2016.

               (9)O nouă evaluare a măsurilor luate de Spania pentru corectarea deficitului excesiv până în 2016, ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, conduce la următoarele concluzii:

               –Pe baza datelor notificate de Spania în primăvara anului 2016 și validate de Comisie (Eurostat) la 21 aprilie 2016, deficitul public era de 5,9 % din PIB în 2014 și de 5,1 % din PIB în 2015, depășind obiectivele intermediare stabilite de Consiliu, de 5,8 % și, respectiv, de 4,2 % din PIB. Deficitul din 2014 s-a datorat unei revizuiri în jos a PIB-ului nominal efectuate în momentul celei de a doua notificări PDE din octombrie 2015, precum și operațiunilor din sectorul financiar cu efect de creștere a deficitului, în valoare de 0,1 % din PIB. Relaxarea politicii bugetare în 2015 a avut un impact important asupra rezultatelor bugetare.

               –Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, variația soldului structural în 2015 este estimată la -1,0 % din PIB, cu mult sub nivelul de 0,8 % din PIB recomandat de Consiliu. Variația cumulată a soldului structural în perioada 2013-2015 a fost de 0,6 % din PIB, situându-se astfel cu mult sub nivelul de 2,7 % din PIB recomandat de Consiliu. De asemenea, efortul structural ajustat în funcție de efectele revizuirii creșterii PIB-ului potențial și ale veniturilor excepționale sau ale nerealizării profiturilor estimate în comparație cu scenariul de referință care a stat la baza recomandării a ajuns la - 0,7 % din PIB în 2015 și la - 0,2 % din PIB în perioada 2013-2015, mult sub nivelul recomandat. Când este măsurat în conformitate cu metoda ascendentă (bottom-up), efortul bugetar se situează la - 0,5 % din PIB în 2015, iar în perioada 2013-2015 nu a fost înregistrat niciun efort, deși eforturile structurale recomandate au fost de 1 % și, respectiv, 3 % din PIB. Măsurile de consolidare, de exemplu în contextul reformei administrației publice și a sistemului de pensii, nu au fost suficiente pentru a compensa impactul anumitor măsuri expansioniste puse în aplicare în 2015, cum ar fi reducerea impozitului pe venitul persoanelor fizice și pe profitul societăților și o reinstalare parțială a primelor de Crăciun care fuseseră eliminate, precum și tendința de creștere a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației.

               –În perioada 2013-2015, inflația în Spania (măsurată cu ajutorul deflatorului PIB) a fost cu mult sub nivelul prevăzut în scenariul macroeconomic de referință care stă la baza recomandării (fiind chiar negativă în 2014, de - 0,4 %), ceea ce îngreunează atingerea obiectivelor bugetare. Cu toate acestea, impactul negativ al inflației scăzute sau chiar negative asupra rezultatelor bugetare din Spania a fost compensat în mare măsură de creșterea reală, peste așteptări, a PIB-ului. În ciuda unei evoluții mai puțin dinamice a deflatorului PIB, nivelul PIB-ului nominal în 2015 s-a dovedit a fi doar cu 1 % mai scăzut decât cel prevăzut în scenariul de referință, deoarece PIB-ul real a crescut mult mai rapid în decursul aceleiași perioade. În plus, crearea rapidă de locuri de muncă și creșterea bogată în venituri fiscale au favorizat și mai mult reducerea deficitului.

               –În ansamblu, pe parcursul anilor 2014 și 2015, rata scăzută a dobânzii și o redresare economică mai puternică decât se prevăzuse, datorată și reformelor întreprinse ca răspuns la criză, realizării cu succes a programului de asistență financiară și evoluțiilor favorabile de pe piața muncii, au contribuit la reducerea deficitului public al Spaniei. În același timp, procesul de consolidare fiscală a fost afectat de o inflație negativă surprinzătoare față de scenariul macroeconomic care stă la baza Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013. Cu toate acestea, câștigurile excepționale, în special în 2015, nu au fost utilizate pentru a accelera reducerea deficitului. În schimb, politica bugetară a fost relaxată, în special prin intermediul reformei fiscale și a creșterii dinamice a cheltuielilor.

               (10)Previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 estimează un deficit public de 3,9 % din PIB în 2016 și de 3,1 % din PIB în 2017. Programul de stabilitate pentru 2016 vizează un deficit de 3,6 % și de 2,9 % din PIB în 2016 și, respectiv, în 2017. Prin urmare, este puțin probabil ca Spania să asigure corectarea la timp și durabilă a deficitului său excesiv în 2016. Raportul dintre datoria publică și PIB a scăzut ușor de la 99,3 % în 2014 la 99,2 % în 2015, datorită vânzărilor nete de active financiare care au compensat cu prisosință impactul deficitului care crește mai rapid decât crește PIB-ul nominal. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se așteaptă ca ponderea datoriei să crească din nou în 2016, la 100,3 %, și apoi să scadă.

               (11)Începând din 2012, cadrul bugetar al Spaniei a fost consolidat, printre altele, pentru a preveni abaterile și a asigura respectarea la toate nivelurile administrației a obiectivelor acestora referitoare la deficit, datorie și regula privind cheltuielile. Din momentul emiterii recomandării Consiliului din 21 iunie 2013, Spania a continuat să își consolideze cadrul bugetar intern, prin modificarea Legii din 2012 privind stabilitatea, pentru a oferi stimulente administrațiilor publice de a reduce arieratele sectorului public la furnizorii comerciali, și prin crearea, în noiembrie 2013, a unei instituții bugetare independente (AIReF). Cu toate acestea, deși Legea spaniolă privind stabilitatea include instrumente pentru prevenirea și corectarea abaterilor de la obiectivele bugetare interne, experiența din 2014 și 2015 demonstrează că aceste instrumente ar fi putut fi utilizate într-o mai mare măsură. Ca urmare a recomandării Comisiei din martie 2016, guvernul spaniol a început să pună în aplicare dispoziții privind măsurile corective din Legea privind stabilitatea, care nu fuseseră puse în aplicare în trecut.

               (12)În decembrie 2013, Spania a adoptat o reformă de revizuire a indexării pensiilor și de introducere, începând cu 2019, a unei ajustări automate a noilor pensii ale viitorilor pensionari, pentru a se ține seama de evoluția speranței de viață. În plus, începând cu luna iunie 2013, Spania a pus în aplicare o reformă a administrației publice, cu scopul de a obține câștiguri la nivelul eficienței. În același timp, în 2014, Spania a adoptat o reformă a impozitului pe venitul persoanelor fizice și pe profitul societăților, care, în pofida unor caracteristici pozitive, nu a fost finanțată în totalitate.

               (13)Aceste considerații duc la concluzia că răspunsul Spaniei la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 a fost insuficient. Spania nu a atins obiectivul intermediar de deficit global în 2015 și nu se preconizează că va pune capăt deficitului său excesiv până în 2016. Efortul bugetar este cu mult inferior celui recomandat de Consiliu, iar orientarea fiscală a fost chiar relaxată în 2015,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Spania nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

                     (2)
                  Toate documentele referitoare la procedura aplicabilă deficitelor excesive pentru Spania pot fi consultate la adresa:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.10.2017
            COM(2017) 557 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei Europene să negocieze cu statele CARIFORUM un acord privind protecția indicațiilor geografice în temeiul articolului 145 din Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE

               EXPUNERE DE MOTIVE

                  Acordul de parteneriat economic (APE) CARIFORUM-UE stabilește, la articolul 145 din capitolul 2 secțiunea 2 „Proprietate intelectuală”
                     1
                  , nivelul de protecție a indicațiilor geografice, condițiile acestei protecții și alți parametri. Cu toate acestea, în temeiul acordului menționat nu a fost stabilită nicio listă a indicațiilor geografice protejate. Din acest motiv, APE conține, la articolul 145, o clauză de rendez-vous care le impune părților să finalizeze dispozițiile referitoare la indicațiile geografice și să stabilească lista indicațiilor geografice protejate.

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  APE CARIFORUM-UE le impune părților să finalizeze regimul de protecție a indicațiilor geografice, inclusiv o listă a denumirilor protejate. Acordurile de parteneriat economic sunt în concordanță cu dispozițiile existente în materie de politică comercială comună în Uniune.

               •Coerența cu dispozițiile în vigoare în domeniul de politică

                  Nu se aplică.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Nu se aplică.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

                  Temeiul juridic al acestei măsuri este articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               •Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă)

                  Nu se aplică. În temeiul articolului 3 din TFUE, politica comercială comună ține de competența exclusivă a Uniunii.

               •Proporționalitate

                  Recomandarea de decizie a Consiliului va respecta dispozițiile deja stabilite în APE. Adăugirile de fond vor fi lista denumirilor de indicații geografice protejate și dispozițiile privind procedurile de cooperare. Acesta este minimul necesar pentru a îndeplini cerințele APE.

               •Alegerea instrumentului

                  Instrumentul ales - acord internațional - este unicul instrument adecvat în acest scop.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •Consultări cu părțile interesate

                  Au avut loc consultări cu statele membre și cu PE, precum și prin intermediul grupurilor de lucru ale Consiliului și al comisiei relevante din cadrul PE. Consultările cu statele CARIFORUM și cu părțile interesate din UE au avut loc în cadrul Comitetului consultativ al APE CARIFORUM-UE și prin ateliere și alte evenimente legate de indicațiile geografice (târguri, reuniuni ale grupurilor de producători etc.).

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Pentru prezenta inițiativă nu se va realiza nicio evaluare a impactului, deoarece nu există alte opțiuni de politică.

               •Adecvare a reglementărilor și simplificare

                  Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

                  Articolul 17 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a UE prevede faptul că proprietatea intelectuală trebuie protejată, iar acordul va contribui la acest obiectiv.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Nu se prevăd implicații bugetare.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, de evaluare și de raportare

                  Acordul va fi pus în aplicare în cadrul APE existent, utilizând comitetul și procedurile deja prevăzute în acesta; detaliile în acest sens vor fi dezvoltate mai pe larg în acord.

               •Documente explicative (pentru directive)

               Nu se aplică.

               •Explicația detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  Circa 180 de indicații geografice ale Uniunii vor fi protejate împotriva utilizărilor abuzive și a contrafacerilor în statele CARIFORUM și, de asemenea, până la 30 de indicații geografice ale statelor CARIFORUM vor fi protejate în Uniune. Acordul va prevedea actualizări regulate ale listei indicațiilor geografice protejate, pentru a se asigura protecția reciprocă a noilor indicații geografice.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei Europene să negocieze cu statele CARIFORUM un acord privind protecția indicațiilor geografice în temeiul articolului 145 din Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (2) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul 145 din Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE prevede că părțile stabilesc o listă a indicațiilor geografice protejate, precum și alte detalii ale regimului de protecție a acestora în temeiul acordului menționat.

               (2)Pentru a îndeplini această cerință și a pune pe deplin în aplicare articolul 145 din Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE, Comisia trebuie să poarte negocieri cu statele CARIFORUM,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia Europeană este autorizată să negocieze cu statele CARIFORUM un acord privind protecția indicațiilor geografice în temeiul articolului 145 din Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE, inclusiv stabilirea unei liste a indicațiilor geografice protejate, pe baza directivelor stabilite în anexă.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Acord de parteneriat economic între statele CARIFORUM, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, JO L 289/3, 30.10. 2008.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.10.2017
            COM(2017) 557 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei Europene să negocieze cu statele CARIFORUM un acord privind protecția indicațiilor geografice în temeiul articolului 145 din Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE

               ANEXĂ

               Directive de negociere a unui acord privind indicațiile geografice între Uniunea Europeană și statele CARIFORUM

               1.Comisia poate deschide negocieri cu statele CARIFORUM în vederea încheierii unui acord echilibrat privind protecția indicațiilor geografice, care să protejeze interesele UE și să țină seama de statutul de țări în curs de dezvoltare al statelor CARIFORUM.

               2.Obiectul negocierii este protejarea indicațiilor geografice (IG) ale produselor agricole și de pescărie, ale produselor alimentare și ale băuturilor alcoolice pe teritoriile respective ale părților la acord.

               3.Produsele neagricole nu fac obiectul prezentelor directive.

               4.Comisia desfășoară aceste negocieri pe baza prezentelor directive de negociere, ținând seama în special de principiile și de mecanismele Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și de obligațiile care decurg din normele OMC.


Recomandare pentru o decizie a Consiliului de abrogare a Deciziei 2003/89/CE privind existenţa unui deficit excesiv în Germania


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.9.2015
            COM(2015) 458 final
            2015/0210(NLE)
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind aderarea Croației la Convenția din 26 iulie 1995,încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 27 septembrie 1996,încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, laConvenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, laProtocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și la al doilea Protocol din 19 iunie1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, laConvenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația la Uniunea Europeană
                  1
                a introdus un sistem simplificat pentru aderarea Croației la convențiile (și protocoalele) încheiate de statele membre în temeiul articolului 34 din TUE (anterior articolul K.3 din TUE). Astfel, nu mai este necesar, așa cum era în trecut, să se negocieze și să se încheie protocoale de aderare specifice la aceste convenții (care ar fi implicat ratificarea de către cele 28 de state membre): articolul 3 alineatele (4) și (5) din act prevăd că Croația aderă la aceste convenții și protocoale în temeiul Actului de aderare.

               Articolul 3 alineatul (5) din Actul de aderare prevede că, în acest scop, Consiliul adoptă o decizie în vederea stabilirii datei la care aceste convenții intră în vigoare pentru Croația și a efectuării tuturor modificărilor necesare la aceste convenții, ca urmare a aderării noului stat membru (ceea ce ar include, în orice caz, adoptarea convențiilor în limba croată, astfel încât aceste versiuni să poată fi „în mod egal autentice”). Consiliul acționează la recomandarea Comisiei, după consultarea Parlamentului European.

               Anexa I la Actul de aderare conține lista convențiilor și protocoalelor în cauză. Lista cuprinde Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene din 26.7.1995
                  2
               , protocoalele la aceasta din 27.9.1996
                  3
               , din 29.11.1996
                  4
                și cel de-al 2-lea protocol din 19.6.1997
                  5
               , toate adoptate în temeiul titlului VI din Tratatul privind UE, în scopul stabilirii unei baze comune pentru protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene în cadrul dreptului penal. Convenția și protocoalele la aceasta din 27.9.1996 și 29.11.1996 au intrat în vigoare la 17 octombrie 2002, în urma ratificării de către cele 15 state membre de la acea dată, iar protocolul din 19. 6. 1997 a intrat în vigoare la 19 mai 2009, în urma ratificării de către cele 27 de state membre de la acea dată.

               Nu este necesar ca prin prezenta recomandare a Comisiei să se efectueze adaptările cerute ca urmare a aderării Croației la convenția și la protocoalele la aceasta menționate anterior, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Actul de aderare.

               Având în vedere cele de mai sus, Comisia recomandă Consiliului să adopte o decizie privind aderarea Croației la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și la protocoalele la aceasta.

               2.REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               Evaluările impactului și consultările nu se aplică în cazul prezentei propuneri, întrucât aderarea Croației la convenție și la protocoalele la aceasta a fost convenită la articolul 3 alineatele (4) și (5) din Actul privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană.

               3.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Temeiul juridic pentru prezenta propunere îl constituie articolul 3 alineatul (5) din Actul privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană.

               2015/0210 (NLE)

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind aderarea Croației la Convenția din 26 iulie 1995,
                  încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare
                  ale Comunităților Europene, la Protocolul din 27 septembrie 1996,
                  încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la
                  Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la
                  Protocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind interpretarea de către
                  Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea
                  intereselor financiare ale Comunităților Europene și la al doilea Protocol din 19 iunie
                  1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la
                  Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

               având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 3 alineatele (4) și (5),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  6
               ,

               având în vedere avizul Parlamentului European
                  7
               ,

               întrucât:

               1) Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene
                  8
               , semnată la 26 iulie 1995 și încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (denumită în continuare „Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene”) a intrat în vigoare la 17 octombrie 2002.

               2) Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene a fost completată de Protocolul din 27 septembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene
                  9
                (denumit în continuare „Protocolul din 27 septembrie 1996”) și de Protocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene
                  10
                (denumit în continuare „Protocolul din 29 noiembrie 1996”), care au intrat în vigoare la 17 octombrie 2002.

               3) Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene a fost completată în continuare de cel de-al doilea Protocol din 19 iunie 1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene
                  11
                (denumit în continuare „al doilea Protocol din 19 iunie 1997”), care a intrat în vigoare la 19 mai 2009.

               4) Articolul 3 alineatul (4) din Actul de aderare a Croației
                  12
                prevede că Croația aderă la convențiile și protocoalele încheiate între statele membre, enumerate în anexa I la Actul de aderare. Aceasta cuprinde, printre altele, Convenția privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, inclusiv Protocolul din 27 septembrie 1996, Protocolul din 29 noiembrie 1996 și cel de-al doilea Protocol din 19 iunie 1997. Este necesar să se stabilească data la care aceste convenții și protocoale urmează să intre în vigoare pentru Croația.

               5) În plus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Actul de aderare a Croației, este necesar să se efectueze ajustările necesare ca urmare a aderării Croației și, în acest scop, să se elaboreze o versiune autentică a acestei convenții și a acestor protocoale în limba croată.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Textele Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, ale Protocolului din 27 septembrie 1996, ale Protocolului din 29 noiembrie 1996 și ale celui de-al doilea Protocol din 19 iunie 1997, anexate la prezenta decizie, sunt autentice în limba croată.

               Articolul 2

               Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, Protocolul din 27 septembrie 1996, Protocolul din 29 noiembrie 1996 și Protocolul din 19 iunie 1997 intră în vigoare pentru Croația în prima zi din prima lună care urmează datei publicării prezentei decizii.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 112, 24.4.2012, p. 10.

                     (2)
                  Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, JO C 316, 27.11.1995, p. 49.

                     (3)
                  Protocol la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, JO C 313, 23.10.1996, p. 2.

                     (4)
                  Protocolul privind interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, JO C 151, 20.5.1997, p. 2.

                     (5)
                  Al doilea Protocol la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, JO C 221, 19.7.1997, p. 12.

                     (6)
                  JO C […], […], p. […].

                     (7)
                  JO C […], […], p. […].

                     (8)
                  JO C 316, 27.11.1995, p. 49.

                     (9)
                  JO C 313, 23.10.1996, p. 2.

                     (10)
                  JO C 151, 20.5.1997, p. 2.

                     (11)
                  JO C 221, 19.7.1997, p. 12.

                     (12)
                  JO L 112, 24.4.2012, p. 21.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.9.2015
            COM(2015) 458 final
            ANEXE
            la
            Recomandarea deDECIZIE A CONSILIULUI
            privind aderarea Croației la Convenția din 26 iulie 1995,încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 27 septembrie 1996,încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și la al doilea Protocol din 19 iunie 1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

               ANEXE

               la

               Recomandarea de
                  DECIZIE A CONSILIULUI

               privind aderarea Croației la Convenția din 26 iulie 1995,încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 27 septembrie 1996,încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și la al doilea Protocol din 19 iunie 1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

               ANEXA 1

               Textul în limba croată al Convenției din 26 iulie 1995, încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

               ANEXA 2

               Textul în limba croată al Protocolului din 27 septembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

               ANEXA 3

               Textul în limba croată al Protocolului din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

               ANEXA 4

               Textul în limba croată al celui de-al doilea Protocol din 19 iunie 1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene