               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a începerii negocierilor pentru încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Japonia pentru transferul și utilizarea de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul prevenirii și combaterii terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.SCOP

                  UE ar trebui să înceapă negocieri cu Japonia în scopul semnării unui acord bilateral care să stabilească cadrul și condițiile în care transportatorii aerieni vor fi autorizați să transfere către Japonia, într-un mod care respectă cerințele prevăzute în legislația UE, datele din registrul cu numele pasagerilor (PNR) ale pasagerilor care efectuează zboruri între UE și Japonia.

               2. CONTEXTUL PROPUNERII

                  PNR este un registru al cerințelor de călătorie ale fiecărui pasager, care conține toate informațiile necesare pentru a permite prelucrarea rezervărilor de către transportatorii aerieni. În ceea ce privește prezenta recomandare, datele PNR se referă la datele colectate și conținute în sistemele automatizate de rezervare și de control al plecărilor ale transportatorilor aerieni.

                  În UE, prelucrarea datelor PNR constituie atât un instrument esențial al răspunsului comun la terorism și la infracțiunile grave, cât și un element de bază al uniunii securității. Identificarea și urmărirea tiparelor suspecte de călătorie prin prelucrarea PNR pentru a obține probe și, după caz, pentru a-i identifica pe autorii infracțiunilor grave și pe complicii acestora și pentru a demantela rețelele criminale se dovedesc a fi esențiale pentru prevenirea, depistarea, investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor de terorism și a infracțiunilor grave.

                  La 27 aprilie 2016, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Directiva (UE) 2016/681 privind utilizarea datelor PNR pentru prevenirea, depistarea, investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor de terorism și a infracțiunilor grave („Directiva privind PNR”)
                     1
                  . Această directivă le permite autorităților naționale din UE să obțină acces direct la informații esențiale deținute de companiile aeriene, cu respectarea deplină a drepturilor în materie de protecție a datelor. Directiva pune la dispoziția tuturor statelor membre un instrument important de prevenire, depistare și investigare a terorismului și a infracțiunilor grave, inclusiv a traficului de droguri și de ființe umane, precum și a exploatării sexuale a copiilor. Termenul-limită impus statelor membre pentru transpunerea Directivei privind PNR în legislația națională a fost 25 mai 2018
                     2
                  .

               Pe plan internațional, Rezoluția 2396 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, adoptată la 21 decembrie 2017, le impune statelor membre ale ONU „să dezvolte capabilitățile de colectare, prelucrare și analiză, în contextul standardelor și practicilor recomandate ale OACI, a datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR), precum și să asigure că datele PNR sunt utilizate de toate autoritățile lor naționale competente și sunt partajate cu acestea, respectând pe deplin drepturile omului și libertățile fundamentale”. De asemenea, rezoluția solicită OACI „să colaboreze cu statele sale membre pentru a stabili un standard pentru colectarea, utilizarea, prelucrarea și protejarea datelor PNR”
                  3
               . În luna martie 2019, Comitetul privind transportul aerian (CTA) din cadrul OACI a înființat un grup operativ în cadrul Grupului privind facilitarea, care să ia în considerare propunerile de standarde și practici recomandate privind colectarea, utilizarea, prelucrarea și protecția datelor PNR în conformitate cu Rezoluția 2396 (2017) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite. Grupul operativ are următorul mandat: a) să revizuiască actualele standarde și practici recomandate privind PNR, care figurează în capitolul 9 din anexa 9 la Convenția de la Chicago; b) să stabilească dacă este necesar ca actualele standarde și practici recomandate privind PNR să fie completate cu standarde și practici recomandate suplimentare și/sau cu documente de orientare, ținând seama de decizia și de considerațiile Consiliului de Securitate și c) după caz, să elaboreze noi dispoziții (standarde, practici recomandate și/sau documente de orientare) pentru colectarea, utilizarea, prelucrarea și protecția datelor PNR.

                  Transferul de date cu caracter personal relevante din UE către o țară terță poate avea loc numai în conformitate cu dispozițiile privind transferurile internaționale prevăzute în capitolul V din Regulamentul (UE) 2016/679 („RGPD”)
                     4
                  .

                  În prezent, există două acorduri internaționale în vigoare între UE și țări terțe (și anume Australia
                     5
                   și Statele Unite
                     6
                  ) privind prelucrarea și transferul de date PNR. La 26 iulie 2017, Curtea de Justiție a UE a adoptat un aviz privind acordul preconizat dintre UE și Canada semnat la 25 iunie 2014
                     7
                  . Curtea a decis că acordul nu poate fi încheiat în forma actuală, deoarece unele dintre dispozițiile acestuia nu sunt compatibile cu drepturile fundamentale la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal recunoscute de UE. În particular, Curtea a stabilit cerințe juridice suplimentare în ceea ce privește supravegherea de către o autoritate independentă, datele sensibile, prelucrarea automată a datelor PNR, scopurile în care pot fi prelucrate datele PNR, precum și păstrarea, utilizarea, divulgarea și transferul ulterior al datelor PNR. În iunie 2018, ca urmare a autorizației primite de Comisia Europeană din partea Consiliului în decembrie 2017, au fost lansate noi negocieri cu Canada privind PNR. În cadrul celui de al 17-lea Summit UE-Canada, organizat la Montreal în perioada 17-18 iulie 2019, UE și Canada au salutat încheierea acestor negocieri. Canada a indicat faptul că are obligația de a supune acordul unei revizuiri juridice, iar părțile s-au angajat, sub rezerva revizuirii respective, să finalizeze acordul cât mai curând posibil, recunoscând rolul esențial al acestuia în consolidarea securității și în asigurarea totodată a respectării vieții private și a protecției datelor cu caracter personal.

               3.OBIECTIVELE PROPUNERII

                  Japonia este un partener strategic apropiat al Uniunii Europene în lupta împotriva terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave. În cadrul Organizației Națiunilor Unite, al G20, al G7 și al altor foruri multilaterale, Uniunea Europeană și Japonia lucrează în strânsă colaborare pentru a îmbunătăți cadrele în materie de securitate la nivel mondial și pentru a spori securitatea cetățenilor lor.

                  Acordul de parteneriat strategic UE-Japonia semnat în iulie 2018 consolidează parteneriatul global și prevede că „[p]ărțile depun eforturi să utilizeze, într-o măsură compatibilă cu propriile legi și reglementări, instrumentele disponibile, cum ar fi registrele cu numele pasagerilor, în scopul prevenirii și al combaterii actelor de terorism și a infracțiunilor grave, respectând în același timp dreptul la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal.” Un acord între UE și Japonia privind PNR ar contribui la consolidarea Parteneriatului propus privind conectivitatea durabilă și infrastructurile de calitate dintre Uniunea Europeană și Japonia, în special prin consolidarea securității transportului aerian.

                  La 23 ianuarie 2019, Comisia Europeană a adoptat o decizie privind caracterul adecvat al nivelului de protecție în legătură cu transferul datelor cu caracter personal din UE către Japonia, efectuat între operatorii comerciali
                     8
                  . În acest context, Comisia Europeană a evaluat, de asemenea, condițiile în care autoritățile publice japoneze, inclusiv autoritățile de aplicare a legii, pot accesa datele deținute de acești operatori, precum și garanțiile aplicabile acestei accesări.

                  Japonia și-a exprimat în mod clar față de Comisia Europeană dorința de a iniția negocieri cu scopul de a încheia un acord privind PNR cu Uniunea Europeană. Mai precis, Japonia a indicat recent că, având în vedere desfășurarea pe teritoriul său a Jocurilor Olimpice din 2020, are nevoie urgentă să obțină date PNR de la transportatorii din UE, pentru a face față creșterii anticipate a riscurilor în materie de securitate.

                  Conform legislației japoneze (Legea vamală și Legea privind controlul imigrației și recunoașterea refugiaților), companiile aeriene au obligația de a transmite datele din registrul cu numele pasagerilor (PNR) către Biroul vamal și tarifar și către Oficiul pentru imigrație din Japonia. Aceste legi au drept scop consolidarea securității Japoniei prin obținerea de date PNR înainte de sosirea sau de plecarea unui pasager și, prin urmare, ameliorează în mod semnificativ capacitatea de a efectua o evaluare prealabilă eficientă și eficace a riscurilor de călătorie pe care le prezintă pasagerii.

                  Transportatorii aerieni și asociațiile acestora au solicitat, de asemenea, în mai multe rânduri Comisiei Europene să asigure securitatea juridică pentru transportatorii aerieni care operează zboruri între UE și Japonia, având în vedere obligația acestora de a furniza date PNR Japoniei, în măsura în care acestea sunt colectate și incluse în sistemele lor automatizate de rezervare și de control al plecărilor.

                  Este necesară o soluție care să ofere un temei juridic la nivelul UE pentru transferul de date PNR dinspre UE către Japonia, ca o recunoaștere a necesității datelor PNR în lupta împotriva terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave. În același timp, un viitor acord ar trebui să ofere garanții adecvate de protecție a datelor în sensul articolului 46 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul general privind protecția datelor, inclusiv un sistem de supraveghere independentă. Un viitor acord ar trebui să respecte drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la viață privată și de familie, recunoscut la articolul 7 din cartă, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, recunoscut la articolul 8 din cartă și dreptul la o cale de atac eficace și la un proces echitabil, recunoscut la articolul 47 din cartă.

                  Transferul de date PNR către Japonia ar fi un mijloc de a consolida în continuare cooperarea internațională cu Uniunea Europeană în materie de aplicare a legii, inclusiv datorită faptului că Japonia ar furniza autorităților competente ale statelor membre, precum și Europol și/sau Eurojust, în limitele mandatelor lor, informații analitice bazate pe datele PNR.

               4.ASPECTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

                  Prezenta recomandare de începere a negocierilor cu Japonia pentru încheierea unui acord privind PNR ia în considerare cadrul juridic aplicabil al UE privind protecția datelor și PNR, și anume Regulamentul (UE) 2016/679, Directiva (UE) 2016/680
                     9
                   și Directiva (UE) 2016/681, precum și tratatul și Carta drepturilor fundamentale, astfel cum sunt interpretate în jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a UE, în special în Avizul 1/15 al Curții.

                  Recomandarea ține seama, de asemenea, de autorizația primită de Comisia Europeană din partea Consiliului în decembrie 2017 de a începe negocierile pentru încheierea unui acord între UE și Canada privind transferurile și utilizarea datelor PNR.

                  Prezenta recomandare este conformă cu cerințele legale prevăzute în Avizul 1/15 al Curții. Aceasta se bazează pe articolul 218 din Tratatul privind funcționarea UE. În conformitate cu articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană este desemnată negociator al Uniunii.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a începerii negocierilor pentru încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Japonia pentru transferul și utilizarea de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul prevenirii și combaterii terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Ar trebui să se înceapă negocierile în vederea încheierii unui acord între Uniunea Europeană și Japonia pentru transferul și utilizarea de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul prevenirii și combaterii terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave.

               (2)Acordul ar trebui să respecte drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la viață privată și de familie, recunoscut la articolul 7 din cartă, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, recunoscut la articolul 8 din cartă și dreptul la o cale de atac eficace și la un proces echitabil, recunoscut la articolul 47 din cartă. Acordul ar trebui să se aplice în conformitate cu aceste drepturi și principii,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Prin prezenta decizie, Comisia Europeană este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, un acord între Uniunea Europeană și Japonia pentru transferul și utilizarea de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul prevenirii și combaterii terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu un comitet special care urmează să fie numit de către Consiliu.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Directiva (UE) 2016/681 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind utilizarea datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) pentru prevenirea, depistarea, investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor de terorism și a infracțiunilor grave, JO L 119, 4.5.2016, p. 132-149.

                     (2)

                        Pentru stadiul punerii în aplicare a Directivei privind PNR, a se vedea cel de Al nouăsprezecelea raport privind progresele înregistrate către o uniune a securității efectivă și autentică [COM(2019) 353 final, 24.7.2019].

                     (3)

                        Rezoluția 2396 (2017) a Consiliului de Securitate privind amenințările la adresa păcii și securității la nivel mondial, cauzate de întoarcerea combatanților teroriști străini.

                     (4)

                        Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

                     (5)

                        JO L 186, 14.7.2012, p. 4-16.

                     (6)

                        JO L 215, 11.8.2012, p. 5-14.

                     (7)

                        Avizul 1/15 al Curții (Marea Cameră), 26 iulie 2017, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (8)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/419 a Comisiei din 23 ianuarie 2019 în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția adecvată a datelor cu caracter personal de către Japonia în temeiul Legii privind protecția informațiilor cu caracter personal [notificată cu numărul C(2019) 304], JO L 76, 19.3.2019, p. 1-58.

                     (9)

                        Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            ANEXĂ
            la
            RecomandareadeDECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a începerii negocierilor pentru încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Japonia pentru transferul și utilizarea de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul prevenirii și combaterii terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave

               ANEXĂ

               Directive de negociere a unui acord între Uniunea Europeană și Japonia pentru transferul și utilizarea de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul prevenirii și combaterii terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave

               În cursul negocierilor, Comisia Europeană ar trebui să urmărească îndeplinirea obiectivelor prezentate în detaliu în cele ce urmează.

               (1)Obiectivul acordului ar trebui să fie stabilirea temeiului juridic, a condițiilor și a garanțiilor pentru transferul de date PNR către Japonia.

               (2)Acordul ar trebui să reflecte în mod corespunzător necesitatea și importanța utilizării datelor PNR în prevenirea și combaterea terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave.

               (3)În acest scop, obiectivul acordului ar trebui să fie de a reglementa transferul și utilizarea datelor PNR exclusiv în scopul prevenirii și combaterii terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave, cu respectarea deplină a protecției vieții private, a datelor cu caracter personal și a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor, în condițiile care urmează a fi stabilite în acord.

               (4)Acordul ar trebui să recunoască, de asemenea, că transferul de date PNR către Japonia consolidează cooperarea polițienească și judiciară care se va realiza prin transferul de informații analitice bazate pe datele PNR. Prin urmare, acordul ar trebui să asigure transferul informațiilor analitice provenite de la autoritățile competente ale Japoniei către organele de poliție și autoritățile judiciare din statele membre, precum și către Europol și Eurojust, în limitele competențelor lor.

               (5)Pentru a garanta respectarea principiului limitării scopului, acordul ar trebui să limiteze prelucrarea datelor PNR exclusiv la prevenirea, depistarea, investigarea și urmărirea penală a actelor de terorism și a altor infracțiuni transnaționale grave, pe baza definițiilor prevăzute în instrumentele UE relevante.

               (6)Acordul ar trebui să asigure respectarea deplină a drepturilor și libertăților fundamentale, astfel cum sunt consacrate la articolul 6 din Tratatul privind UE, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal, astfel cum este prevăzut la articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE. Acesta ar trebui, de asemenea, să asigure respectarea deplină a principiilor necesității și proporționalității în ceea ce privește dreptul la viață privată și de familie și protecția datelor cu caracter personal, astfel cum sunt prevăzute la articolul 7 și la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE, astfel cum a fost interpretată de Curtea de Justiție în Avizul 1/15 privind acordul preconizat dintre UE și Canada privind PNR.

               (7)Acordul ar trebui să ofere securitate juridică, în special transportatorilor aerieni, punându-le la dispoziție un temei juridic pe care să se bazeze pentru a transfera datele PNR conținute în sistemele lor automatizate de rezervare și de control al plecărilor.

               (8)În acord ar trebui să se precizeze clar și cu acuratețe garanțiile și controalele necesare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, a drepturilor și a libertăților fundamentale ale persoanelor, indiferent de cetățenie sau de locul de reședință, în contextul transferului de date PNR către Japonia. Aceste garanții ar trebui să asigure următoarele:

               (a)Categoriile de date PNR care trebuie transferate ar trebui să fie indicate în mod exhaustiv, clar și precis, în conformitate cu standardele internaționale. Transferurile de date ar trebui să fie limitate la minimul necesar și ar trebui să fie proporționale cu scopul specificat al acordului.

               (b)Datele sensibile, în sensul dreptului UE, inclusiv datele cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice, apartenența sindicală sau referitoare la starea de sănătate sau viața sexuală a unei persoane, nu ar trebui prelucrate.

               (c)Acordul ar trebui să includă dispoziții privind securitatea datelor, mai ales dispoziții care să permită accesul la datele PNR numai unui număr limitat de persoane care dispun de o autorizație specială în acest sens și care să prevadă obligația de a notifica fără întârziere autoritățile europene de supraveghere a protecției datelor cu privire la încălcările securității datelor care afectează datele PNR, cu excepția cazului în care încălcarea nu este susceptibilă să genereze un risc pentru drepturile și libertățile persoanelor fizice, precum și care să facă trimitere la sancțiuni eficace și disuasive.

               (d)Acordul ar trebui să conțină dispoziții privind informarea adecvată și transparentă a pasagerilor în ceea ce privește prelucrarea datelor lor PNR, precum și dreptul pasagerilor de a primi o notificare individuală în caz de utilizare a datelor după sosire, precum și un drept de acces la date și, după caz, de rectificare sau de ștergere a acestora.

               (e)Acordul ar trebui să asigure, oricărei persoane ale cărei date sunt prelucrate în temeiul acordului, dreptul la căi de atac administrative și judiciare efective, în mod nediscriminatoriu, indiferent de naționalitate sau de locul de reședință, în conformitate cu articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a UE.

               (f)Acordul ar trebui să asigure faptul că prelucrarea automată se bazează pe criterii prestabilite specifice, obiective, nediscriminatorii și fiabile și că aceasta nu ar trebui să fie utilizată ca temei unic pentru deciziile cu efecte juridice nefavorabile pentru o persoană sau care o afectează în mod semnificativ. Datele PNR ar trebui să fie comparate doar cu bazele de date care sunt pertinente pentru scopurile care intră sub incidența acordului, iar aceste baze de date ar trebui să fie fiabile și actualizate.

               (g)Utilizarea datelor PNR de către autoritatea competentă din Japonia dincolo de controalele de securitate și de controalele la frontieră ar trebui să se bazeze pe circumstanțe noi și să fie supusă unor condiții materiale și procedurale bazate pe criterii obiective. Mai precis, o astfel de utilizare ar trebui să facă obiectul unei examinări prealabile efectuate fie de o instanță, fie de un organism administrativ independent, cu excepția cazurilor de urgență justificate în mod corespunzător.

               (h)Perioada de păstrare a datelor PNR ar trebui să fie limitată și să nu depășească ceea ce este necesar pentru obiectivul inițial urmărit. Păstrarea datelor PNR după plecarea pasagerilor aerieni din Japonia ar trebui să respecte cerințele stabilite în jurisprudența Curții de Justiție. Acordul ar trebui să impună ca datele să fie șterse după expirarea perioadei de păstrare sau să fie anonimizate astfel încât persoana vizată să nu mai fie identificabilă.

               (i)Acordul ar trebui să asigure faptul că divulgarea ulterioară a datelor PNR către alte autorități guvernamentale din aceeași țară sau către alte țări poate avea loc numai de la caz la caz și cu respectarea anumitor condiții și garanții. Mai precis, o astfel de divulgare poate avea loc numai dacă autoritatea destinatară exercită funcții legate de combaterea terorismului sau a infracțiunilor transnaționale grave și asigură aceleași măsuri de protecție ca cele prevăzute în acord. Transferurile ulterioare către autoritățile competente ale altor țări terțe ar trebui să se limiteze la acele țări cu care UE a încheiat un acord PNR echivalent sau pentru care UE a adoptat, în temeiul legislației UE privind protecția datelor, o decizie privind caracterul adecvat al nivelului de protecție referitoare la autoritățile relevante cărora ar urma să le fie transferate datele PNR.

               (9)Acordul ar trebui să asigure un sistem de supraveghere de către o autoritate publică independentă responsabilă de protecția datelor dispunând de competențe efective de investigare, intervenție și aplicare a legii care să îi permită să supravegheze autoritățile publice care utilizează date PNR. Această autoritate ar trebui să aibă competența de a primi plângerile formulate de persoane fizice, în special în ceea ce privește prelucrarea datelor lor PNR. Autoritățile publice care utilizează date PNR ar trebui să răspundă de respectarea normelor privind protecția datelor cu caracter personal prevăzute în prezentul acord.

               (10)Acordul ar trebui să impună obligația ca datele să fie transferate exclusiv pe baza unui sistem de tip „push”.

               (11)Acordul ar trebui să asigure faptul că frecvența și momentul transmiterii de date PNR nu creează o sarcină excesivă pentru transportatori și se limitează la strictul necesar.

               (12)Acordul ar trebui să asigure faptul că transportatorii aerieni nu au obligația de a colecta date suplimentare față de cele pe care le colectează deja sau de a colecta anumite tipuri de date, ci au doar obligația de a transmite datele pe care le colectează deja în cadrul activității lor.

               (13)Acordul ar trebui să includă dispoziții privind examinarea în comun, cu regularitate, a tuturor aspectelor punerii în aplicare a acordului, inclusiv a fiabilității și actualității modelelor prestabilite, a criteriilor și a bazelor de date, care să includă o evaluare a proporționalității datelor păstrate în funcție de valoarea lor pentru prevenirea și combaterea terorismului și a altor infracțiuni transnaționale grave.

               (14)Acordul ar trebui să prevadă un mecanism de soluționare a litigiilor legate de interpretarea, aplicarea și punerea în aplicare a acestuia.

               (15)Acordul ar trebui încheiat pentru o perioadă de 7 ani și ar trebui să includă o dispoziție prin care să poată fi reînnoit pentru o perioadă similară, cu excepția cazului în care este reziliat de una dintre părți.

               (16)Acordul ar trebui să includă o clauză referitoare la aplicarea sa teritorială.

               (17)Acordul ar trebui să fie autentic în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză și ar trebui să includă o clauză lingvistică în acest sens.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 21.11.2018
            COM(2018) 803 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018
            {SWD(2018) 503 final}

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului
                  1
               , în special articolul 10 alineatul (2) al patrulea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)La 22 iunie 2018, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), că în România exista o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu de -1% din PIB.

               (2)Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 22 iunie 2018, Consiliul a adresat României o recomandare
                  2
                prin care această țară era invitată să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  3
                nu depășește 3,3 % în 2018 și 5,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB în fiecare an. Consiliul a recomandat totodată României să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară urmau să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 octombrie 2018 ca termen până la care România trebuia să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării.

               (3)În perioada 27-28 septembrie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în conformitate cu articolul -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților române pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 21 noiembrie 2018. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice. Raportul Comisiei a constatat că autoritățile române mențin ținta de deficit global pentru 2018 de puțin sub 3 % din PIB și, prin urmare, nu intenționează să ia măsuri în urma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018. În 2019, guvernul intenționează să reducă deficitul global la 2,38 % din PIB, însă măsurile nu au fost încă precizate.

               (4)La 16 octombrie 2018, autoritățile române au prezentat un raport privind măsurile luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018
                  4
               . În raportul lor, autoritățile au reiterat faptul că ținta pentru 2018 rămâne un deficit global de 2,96 % din PIB. Pentru 2019, autoritățile vizează un deficit de 2,38 % din PIB. Raportul nu menționează noi măsuri pentru 2018. Pentru 2019, raportul se bazează pe limitarea cheltuielilor legate de remunerarea angajaților și de bunuri și servicii, fără ca această intenție să fie susținută de măsuri suficient de detaliate și adoptate sau cel puțin anunțate în mod credibil. În ceea ce privește veniturile, raportul menționează o prelungire a măsurilor deja existente și anumite acțiuni care vizează creșterea gradului de respectare a obligațiilor fiscale. În ansamblu, impactul bugetar al măsurilor raportate este inferior cerinței prevăzute în Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018.

               (5)Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, creșterea cheltuielilor publice primare nete în 2018 va fi de 11,3 %, cu mult peste criteriul de referință privind cheltuielile, de 3,3 %. Se preconizează că soldul structural va rămâne, în linii mari, stabil în 2018, la 3,3 % din PIB. Prin urmare, ambele criterii indică un risc de abatere de la ajustarea recomandată. Criteriul de referință privind cheltuielile indică o abatere de 2,3 % din PIB. Soldul structural confirmă această interpretare, indicând o abatere mai mică, de 0,8 % din PIB. Soldul structural este influențat pozitiv de un deflator PIB semnificativ mai ridicat și de o estimare punctuală mai ridicată a creșterii PIB-ului potențial în comparație cu media pe termen mediu care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile. Acest impact este parțial compensat de impactul unei creșteri a investițiilor publice, care este atenuat în cadrul criteriului de referință privind cheltuielile. Ca atare, evaluarea globală confirmă abaterea cu o marjă largă de la ajustarea recomandată de Consiliu.

               (6)În 2019, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, creșterea cheltuielilor publice nominale, fără măsurile discreționare privind veniturile și măsurile cu caracter excepțional, va fi de 7,5 %, cu mult peste criteriul de referință privind cheltuielile de 5,1 % (o abatere de 0,7 % din PIB de la ajustarea recomandată). Soldul structural va crește cu 0,1 % din PIB, atingând un deficit de 3,4 % (abatere de 0,9 % din PIB). Prin urmare, întrucât ambele criterii indică o abatere de la ajustarea necesară într-o măsură similară în 2019, evaluarea globală confirmă abaterea de la ajustarea recomandată de Consiliu.

               (7)Pe lângă aceasta, previziunile Comisiei din toamna anului 2018 estimează un deficit public de 3,3 % în 2018 și de 3,4 % în 2019, cifre care depășesc valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

               (8)Aceste constatări conduc la concluzia că răspunsul României la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 este insuficient. Efortul bugetar nu asigură faptul că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018 și 5,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB în fiecare an,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează României.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO C 223, 27.6.2018, p. 3.

                     (3)

                        Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional (one-off), atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (4)

                        Disponibil la adresa http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 21.11.2018
            COM(2018) 806 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a faptului că Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018
            {SWD(2018) 504 final}

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a faptului că Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului
                  1
               , în special articolul 10 alineatul (2) al patrulea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)La 22 iunie 2018, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), că în Ungaria exista o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu de -1,5 % din PIB.

               (2)Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 22 iunie 2018 Consiliul a adresat Ungariei o recomandare
                  2
                prin care această țară era invitată să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  3
                nu depășește 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB. Acesta a recomandat ca Ungaria să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară urmau să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 octombrie 2018 ca termen până la care Ungaria să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării respective.

               (3)În 18 și 19 septembrie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în Ungaria, în vederea monitorizării la fața locului în temeiul articolului -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților maghiare pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 21 noiembrie 2018. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice. În raportul Comisiei se constată că autoritățile maghiare intenționează să mențină în 2018 obiectivul de deficit global de 2,4 % din PIB stabilit în programul de convergență pentru 2018 și că, prin urmare, nu intenționează să dea curs Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018.

               (4)La 15 octombrie 2018, autoritățile maghiare au prezentat un raport privind măsurile luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018
                  4
               . În raportul lor, autoritățile au reiterat faptul că obiectivul lor pentru 2018 rămâne un deficit global de 2,4 % din PIB. Comparativ cu previziunile bugetare din programul de convergență pentru 2018, autoritățile se așteaptă la venituri fiscale și economii mult mai mari datorită costurilor mai scăzute de cofinanțare a unor proiecte finanțate din bugetul Uniunii. Autoritățile planifică însă cheltuieli suplimentare care anulează total efectul de reducere a deficitului al acestor evoluții. Noile măsuri discreționare raportate nu au un impact bugetar net semnificativ asupra rezultatului bugetar în 2018, nerespectând astfel cerința prevăzută în Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018.

               (5)În 2018, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, creșterea cheltuielilor publice, fără măsurile discreționare privind veniturile și măsurile cu caracter excepțional, este estimată la 7,0 %, cu mult peste rata de referință recomandată de creștere de 2,8 % (o abatere de 1,6 % din PIB). Se estimează că soldul structural se va deteriora cu 0,4 % din PIB față de îmbunătățirea recomandată de 1,0 % din PIB (o abatere de 1,4 % din PIB). Prin urmare, ambii piloni indică o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată. Trei elemente influențează negativ interpretarea criteriului de referință privind cheltuielile, și anume o rată de creștere potențială și un deflator PIB pe termen mediu mai scăzute decât se estimează în prezent, care stau la baza criteriului de referință privind cheltuielile, precum și un efect indirect asupra veniturilor al anumitor măsuri. După ajustarea în funcție de acești factori, criteriul de referință privind cheltuielile pare să reflecte în mod adecvat efortul bugetar, dar indică în continuare o abatere. Evaluarea soldului structural duce la un rezultat similar. Soldul structural este influențat negativ de o scădere a veniturilor, dar este parțial compensat de efectul unei estimări punctuale mai ridicate a creșterii PIB-ului potențial în comparație cu media pe termen mediu care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile. Prin urmare, evaluarea globală confirmă o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată.

               (6)Constatările de mai sus conduc la concluzia că răspunsul Ungariei la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 a fost insuficient. Efortul bugetar nu este suficient pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Ungariei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO C 223, 27.6.2018, p. 1.

                     (3)

                        Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (4)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_ro


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord între Uniunea Europeană și fiecare țară din sud din cadrul politicii europene de vecinătate în scopul de a conveni asupra termenelor și condițiilor de extindere a furnizării Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) la țările din cadrul politicii europene de vecinătate

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               EGNOS, Serviciul european geostaționar mixt de navigare, face ca actualele semnale de navigație prin satelit deschise să fie adecvate pentru aplicații critice de siguranță în ceea ce privește transportul, cum ar fi operarea în zbor și aterizarea aeronavelor, în cazurile în care sunt disponibile foarte puține sau niciun echipament de asistență radio la sol.

               EGNOS și Galileo sunt cele două programe de navigație prin satelit ale Uniunii Europene, reglementate prin Regulamentul GNSS
                  1
               .

               Cooperarea în domeniul navigației prin satelit între țările sudice ale politicii europene de vecinătate
                  2
                și UE este încadrată în cooperarea euromediteraneeană în domeniul transporturilor. În cadrul politicii europene de vecinătate
                  3
               , cooperarea Euromed în domeniul transporturilor se bazează pe cadrul lansat la Barcelona (1995) și a evoluat, începând din 2008, în Uniunea pentru Mediterana (UpM), în conformitate cu declarația comună
                  4
                adoptată la șefii de stat sau de guvern.

                  Articolul 2 alineatul (5) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 (Regulamentul „ GNSS”)
                     5
                   prevede că acoperirea geografică a sistemului EGNOS (Serviciul european geostaționar mixt de navigare) poate fi extinsă la țările din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), în limita constrângerilor tehnice și în baza unor acorduri internaționale. Astfel de extinderi nu trebuie să întârzie extinderea acoperirii geografice a sistemului EGNOS la ansamblul teritoriilor statelor membre situate în Europa.

               Extinderea EGNOS la țările PEV din sud corespunde acestor criterii și va urma acțiunile inițiale întreprinse odată cu instalarea, în afara Europei, a unor stații terestre EGNOS. Scopul acesteia este consolidarea acoperirii EGNOS în regiunile periferice ale UE și asigurarea acoperirii țărilor PEV din sud pentru a permite adoptarea de către utilizatori.

               Extinderea EGNOS la țările PEV din sud nu va întârzia extinderea acoperirii geografice a EGNOS în întreaga UE. Dimpotrivă, aceasta va contribui la o mai bună acoperire a regiunilor din sudul/sud-estul UE/sud-vestul UE și, în special, la îmbunătățirea acoperirii în insulele portugheze/spaniole din Oceanul Atlantic, precum și în Cipru, Grecia, Malta, Italia.

               O analiză efectuată de Agenția Spațială Europeană în 2015
                  6
               , consolidată prin oferta industriei din 2017 pentru dezvoltarea versiunii 3 a EGNOS, a confirmat fezabilitatea tehnică a unei astfel de extinderi și a concluzionat că trei stații terestre EGNOS ar fi suficiente pentru a acoperi întregul spațiu aerian al țărilor PEV din sud.

               Din 2009, serviciile Comisiei au lucrat în coordonare cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) în vederea extinderii ariei de acoperire a EGNOS la zona sudică mediteraneeană (și anume țările PEV din sud) și la introducerea serviciului EGNOS „pentru siguranța vieții” (SoL) în aviație și în alte domenii de transport. Extinderea domeniului de acoperire al EGNOS este o inițiativă avantajoasă din toate punctele de vedere. Pentru UE, aceasta va consolida legăturile cu partenerii vecini și va crea oportunități de acces pe piață pentru industria sa, iar țările PEV din sud vor avea acces la EGNOS cu costuri foarte marginale în comparație cu investițiile publice ale UE realizate până în prezent.

               De-a lungul anilor s-au înregistrat progrese semnificative și s-a demonstrat existența unui interes semnificativ din partea autorităților de transport din țările PEV din sud. Aceste țări consideră că serviciul pentru siguranța vieții (Safety-of-Life Service) reprezintă un mijloc eficient de a se conforma cerințelor Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) și consideră că oferă o tehnologie facilitatoare de noi servicii și aplicații în alte domenii care țin de transporturi sau nu.

                     7
                  Astfel, șase dintre țările sudice din cadrul PEV și-au exprimat oficial, în perioada 2014-2016, la cel mai înalt nivel politic, interesul de a încheia un astfel de acord internațional cu UE privind EGNOS.

               Este oportun ca UE să răspundă pozitiv așteptărilor țărilor PEV din sud de a primi serviciul EGNOS „pentru siguranța vieții” (SoL). Aspectul strategic al unei astfel de extinderi a sistemului EGNOS devine din ce în ce mai evident în lumina activităților altor furnizori de sisteme globale de navigație prin satelit din regiune.

                  Un acord internațional bilateral specific privind EGNOS cu fiecare țară PEV din sud va stabili schemele de guvernanță adecvate, va defini rolurile și responsabilitățile fiecărei părți și va decide cu privire la responsabilitățile financiare pentru dezvoltarea și exploatarea infrastructurii necesare pentru furnizarea serviciilor bazate pe EGNOS în fiecare țară PEV din sud.

               În prezenta recomandare au fost luate în considerare aspectele legate de securitate ale extinderii EGNOS la țările PEV din sud, inclusiv evaluarea SEAE a situației geopolitice din regiune. Aspectele legate de securitate vor fi monitorizate și urmărite în continuare pe parcursul etapelor de negociere și de implementare. Aceasta include alegerea siturilor pentru instalarea infrastructurii terestre a EGNOS, precum și protecția acestora în timpul fazei operaționale a EGNOS în țările PEV din sud.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

               Extinderea EGNOS la țările PEV din sud este inclusă în Planul de acțiune privind transporturile regionale pentru perioada 2014-2020 și a fost inclusă în rezoluția Uniunii pentru Mediterana din 2013 și 2014.

               O acoperire extinsă a serviciului EGNOS pentru siguranța vieții în toate teritoriile din nordul Africii și din Orientul Mijlociu va oferi un nivel ridicat de securitate în procedurile de aterizare, chiar și pentru destinațiile mai mici, regionale și turistice, și, prin urmare, va armoniza nivelul de siguranță dintre UE și țările PEV din sud și, în consecință, va spori adoptarea EGNOS de către companiile aeriene care efectuează zboruri pe teritoriul celor două regiuni.

               În cele din urmă, dar nu în ultimul rând, extinderea EGNOS la țările PEV din sud este coerentă cu alte extinderi sau sisteme similare bazate pe EGNOS, și anume cu extinderea similară în Ucraina
                  8
                și cu instituirea în Africa a unor sisteme independente de augmentare cu ajutorul sateliților, bazate pe tehnologia EGNOS, începând cu 17 țări membre ASECNA
                  9
               . Prin urmare, EGNOS va asigura o acoperire omogenă pe continentele european și african, permițând zboruri și aterizări mai sigure.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Sistemele europene de navigație prin satelit sunt elemente importante ale politicii Uniunii Europene de asigurare a integrării depline a infrastructurii de transport terestru, maritim și aerian, pentru o navigație sigură, fără sincope, economică și ecologică. Sistemele au fost promovate la nivel internațional, printre altele prin acorduri de cooperare în domeniul navigației prin satelit încheiate cu țări precum Maroc, Ucraina, SUA, Norvegia, Elveția și Coreea de Sud.

               În ceea ce privește managementul traficului aerian (ATM), toate țările PEV din sud vizate au ca obiectiv respectarea cerințelor OACI în ceea ce privește navigația bazată pe performanțe (PBN). EGNOS este un factor important de modernizare a ATM în Europa și de punere în aplicare a cerului unic european. Extinderea la țările PEV din sud va contribui la defragmentarea serviciilor de navigație aeriană în Marea Mediterană. Acoperirea EGNOS în țările PEV din sud va contribui, de asemenea, la crearea unei zone de transport euro-mediteraneene integrate, cu aproape un miliard de persoane din UE și din țările învecinate.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

                  Articolul 218 alineatele (3) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               •Subsidiaritatea (pentru competență neexclusivă)

                  Obiectivele propunerii nu pot fi realizate de statele membre, deoarece programul de navigație prin satelit EGNOS este o inițiativă europeană gestionată de Comisia Europeană. În acest sens, domeniul de aplicare al unui acord care urmează să fie negociat nu poate fi limitat la un singur stat membru sau la un grup de state membre, ci afectează UE în ansamblu.

                  Orice soluție alternativă (cum ar fi o rețea de relații bilaterale între statele membre ale UE și fiecare dintre țările PEV din sud) ar prezenta un risc ridicat de ineficiență, întârzieri și contradicții, care s-ar putea traduce rapid prin costuri mai ridicate suportate de bugetul Uniunii. Nepunerea în aplicare a cooperării dintre UE și țările PEV din sud vizate în ceea ce privește furnizarea de servicii EGNOS ar reprezenta o oportunitate ratată pentru industria UE și ar slăbi din punct de vedere strategic poziția UE în regiunea de sud a PEV.

                  Articolul 29 din Regulamentul 1285/2013 prevede că Uniunea poate încheia acorduri cu țări terțe și organizații internaționale în cadrul programelor, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE.

               •Proporționalitatea

                  Încheierea acordului este proporțională cu obiectivele avute în vedere.

               •Alegerea instrumentului

                  Articolul 29 din Regulamentul nr. 1285/2013 prevede în mod explicit încheierea de către Uniune a unor acorduri internaționale în contextul EGNOS. În plus, articolul 2 alineatul (5) al treilea paragraf din regulament prevede în mod expres posibilitatea extinderii acoperirii geografice a sistemului EGNOS la alte regiuni ale lumii, precizând, printre altele, că astfel de extinderi ar putea viza țările din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV). Acesta precizează, de asemenea, că acest lucru se realizează prin intermediul unui acord internațional, cu condiția ca extinderea să fie fezabilă din punct de vedere tehnic.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Consultările cu părțile interesate

               Utilizarea SBAS, cum ar fi EGNOS, în țările PEV din sud, a fost evaluată, atât din punct de vedere socioeconomic, cât și din punct de vedere tehnic. Rezultatele analizei au fost împărtășite și discutate cu părțile interesate și cu autoritățile țărilor PEV din sud, în mai multe rânduri, de-a lungul anilor de cooperare pe această temă.

               Din 2007 până în 2015, programele EuroMed GNSS I și II finanțate de Comisie au instalat o infrastructură terestră EGNOS pentru a oferi un minim de acoperire și pentru a asigura transferul tehnic și de know-how, pentru realizarea de teste de consolidare a capacităților și teste cu autoritățile aeronautice civile locale, utilizatorii spațiului aerian și furnizorii de servicii de navigație aeriană, pentru experimentarea procedurilor de aterizare și pentru evaluarea avantajelor. În acest context, a fost efectuată, de asemenea, o analiză în materie de reglementare, care a identificat cadrul de reglementare al OACI specific aviației pe care se va baza prestarea de servicii, precum și strategia de navigație prin satelit și planurile de punere în aplicare pentru fiecare țară.

               De asemenea, s-a realizat o analiză cost-beneficiu (ACB) pentru fiecare țară, care a confirmat beneficiile nete pozitive ale extinderii EGNOS la țările PEV din sud vizate și care a subliniat efectele pozitive ale EGNOS pentru fiecare țară PEV din sud în domeniul aviației și în domeniul multimodal. Analizele costuri-beneficii au estimat că beneficiile nete vor ajunge la peste 1 miliard EUR pentru regiunea de sud a PEV. Aceste analize au fost realizate cu implicarea deplină a omologilor din regiunea de sud a PEV și au fost împărtășite și discutate cu reprezentanții țărilor PEV din sud și cu părțile interesate în cadrul mai multor ateliere. Potrivit concluziilor tuturor grupurilor de lucru euromediteraneene în domeniul GNSS în 2013, 2012 și 2011, s-a solicitat Comisiei să finalizeze acoperirea prin EGNOS a spațiului aerian sud-estic al PEV.

                  Industria spațială din amonte a UE va beneficia de pe urma pieței legate de instalarea infrastructurii terestre, iar industria din aval a UE (pentru aplicațiile EGNOS) va beneficia de pe urma disponibilității unei piețe mai mari. Cooperarea și legăturile tehnice între autoritățile/părțile interesate din domeniul transporturilor din UE și omologii lor din țările PEV din sud vizate vor fi, de asemenea, consolidate, cu avantaje reciproce și un impact strategic pe termen lung.

                  De asemenea, s-a confirmat faptul că extinderea EGNOS la țările PEV din sud vizate nu întârzie finalizarea acoperirii geografice a sistemului EGNOS în toate teritoriile statelor membre ale UE situate în Europa.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Domenii științifice/de expertiză vizate

                  Experți în navigația prin satelit, experți în domenii vizate de utilizarea unei poziționări precise prin satelit (aviație, transport maritim, feroviar, rutier, agricultură, cadastru etc.)

                  Metodologia utilizată

                  Consultări și interacțiuni ample cu autoritățile competente, cu omologii și utilizatorii din cadrul a două proiecte finanțate în cadrul programului EuroMed (EuroMed GNSS I, 2007-11 și EuroMed GNSS II, 2012-15). Analiză și cercetare realizată de consorții industriale, agenții UE/ale statelor membre și agenții din țările PEV din sud.

                  Principalele organizații consultate/principalii experți consultați

                  Ministere ale transporturilor, autorități din domeniul aviației civile, aeroporturi, companii aeriene din toate țările PEV din sud. Agenția Spațială Europeană, furnizorul de servicii europene de satelit, Agenția GNSS European (GSA), Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), industria spațială/navigația prin satelit și experții în aviație și industrie din țările UE și țările PEV din sud (de exemplu, Agenția spațială algeriană).

               Drepturile fundamentale

                  Nu există consecințe asupra protecției drepturilor fundamentale.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Cheltuielile de capital legate de implementarea infrastructurii pentru furnizarea de SBAS în fiecare dintre țările PEV din sud, pe baza EGNOS, vor fi acoperite din fonduri ale Uniunii, în special cele care finanțează politica UE de vecinătate. Cheltuielile operaționale suplimentare legate de exploatarea SBAS în fiecare țară PEV din sud, bazată pe EGNOS, vor fi finanțate de către fiecare țară PEV din sud.

                  Nu există implicații bugetare care decurg din acest acord asupra bugetului Uniunii alocat programelor GNSS europene. În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) ultimul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, costul acestei extinderi nu va fi acoperit din resursele alocate programelor Galileo și EGNOS.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord între Uniunea Europeană și fiecare țară din sud din cadrul politicii europene de vecinătate în scopul de a conveni asupra termenelor și condițiilor de extindere a furnizării Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) la țările din cadrul politicii europene de vecinătate

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Condițiile de la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 sunt îndeplinite în ceea ce privește fezabilitatea tehnică și asigurarea că nu se înregistrează nicio întârziere în acoperirea geografică a sistemului EGNOS în toate teritoriile statelor membre.

               (2)Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 prevede că Uniunea este proprietara tuturor activelor corporale și necorporale create sau dezvoltate în cadrul programului EGNOS, că Uniunea poate încheia acorduri cu țări terțe și organizații internaționale în cadrul acestui program și că costurile eventualei extinderi a acoperirii sistemului EGNOS în afara Europei nu vor fi acoperite din resursele bugetare alocate în temeiul regulament respectiv,

               este oportună deschiderea de negocieri în vederea încheierii unui acord cu fiecare țară din sud membră din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) care să stabilească termenele și condițiile pentru furnizarea de servicii de augmentare bazate pe sateliți (SBAS) în țările PEV din sud, pe baza Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS),

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată prin prezenta să negocieze, în numele Uniunii, un acord internațional cu fiecare țară PEV din sud, care să stabilească termenele și condițiile pentru furnizarea de servicii de augmentare bazate pe sateliți (SBAS) în țările PEV din sud, pe baza sistemului EGNOS.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile vor avea loc cu consultarea [a se adăuga de către Consiliu: denumirea comitetului alcătuit din reprezentanți ai statelor membre].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Sistemul EGNOS se referă la infrastructura hardware și software spațială și la sol, care permite furnizarea semnalului pentru siguranța vieții al EGNOS (SoL) . Semnalul EGNOS SoL devine un serviciu EGNOS atunci când autoritatea aeronautică civilă locală îl autorizează în conformitate cu cerințele aeronautice internaționale. Programul EGNOS se referă la gestionarea atât a sistemului EGNOS, cât și a serviciului EGNOS, încredințată Comisiei Europene.

                     (2)

                        În prezent: Maroc, Algeria, Tunisia, Libia, Egipt, Siria, Iordania, Palestina*, Israel, Liban. Astfel cum se definește în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate. (*) Această denumire nu se interpretează ca fiind o recunoaștere a statului Palestina și nu aduce atingere pozițiilor individuale ale statelor membre cu privire la acest subiect.

                     (3)

                        COMUNICARE COMUNĂ CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU,

                     COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Revizuirea politicii europene de vecinătate, JOIN (2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind punerea în aplicare și exploatarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului.

                     (6)

                        ESA, EGNOS Project Office (EPO), FWC-2 WP-STA-004, 12 martie 2015.

                     (7)

                        Algeria, Tunisia, Libia, Iordania, Liban, Israel au adresat scrisori membrilor colegiului.

                     (8)

                        La 12 aprilie 2018, Consiliul Uniunii Europene a adoptat o decizie (6934/18) de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri pentru un acord internațional cu Ucraina privind extinderea EGNOS la spațiul aerian al acestei țări.

                     (9)

                        La 8 decembrie 2016, Comisia a semnat, în numele Uniunii, Acordul de cooperare dintre Uniunea Europeană și Agenția pentru Siguranța Navigației Aeriene în Africa și Madagascar (ASECNA) privind dezvoltarea sistemelor de radionavigație prin satelit și furnizarea de servicii conexe în zona de competență a ASECNA în beneficiul aviației civile.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord între Uniunea Europeană și fiecare țară din sud din cadrul politicii europene de vecinătate în scopul de a conveni asupra termenelor și condițiilor de extindere a furnizării Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) la țările din cadrul politicii europene de vecinătate

               ANEXĂ
                  Directivele pentru negocierea unui acord între Uniunea Europeană și fiecare țară din sud din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) de stabilire a termenelor și condițiilor pentru furnizarea de servicii de augmentare bazate pe sateliți (SBAS) în țările PEV de sud, pe baza Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS)

               (1)Comisia va negocia un acord internațional cu fiecare dintre țările sudice din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) pentru furnizarea de servicii de augmentare bazate pe sateliți în țările PEV din sud, pe baza Serviciului european geostaționar mixt de navigare (EGNOS).

               (2)Comisia conduce negocierile în consultare cu [,] acționând în calitate de comitet special, și raportează cu privire la rezultatul negocierilor și, dacă este cazul, cu privire la orice problemă care ar putea apărea în cursul negocierilor.

               1.SCOPUL NEGOCIERII

               Scopul negocierilor este încheierea de acorduri de stabilire a termenelor și condițiilor de cooperare cu fiecare dintre țările PEV din sud pentru furnizarea de servicii de augmentare bazate pe sateliți în țările PEV din sud, pe baza sistemului EGNOS.

               2.DOMENIUL DE APLICARE A ACORDULUI

               Fiecare acord ar acoperi în special următoarele domenii:

               (1)Dispoziții privind cooperarea: activități de cooperare pentru instalarea și exploatarea SBAS în țări PEV. Printre acestea se numără promovarea programului și a serviciilor EGNOS, sprijinirea implementării și a exploatării acestora, cooperarea în materie de frecvență (fără a aduce atingere procedurilor UE
                  1
               ), standardizarea și toate aspectele legate de sistemele de navigație prin satelit gestionate de organizații și asociații internaționale, precum și cercetarea și dezvoltarea; cooperarea trebuie să respecte acordurile de cooperare și obligațiile existente, inclusiv cele privind neproliferarea și controlul exporturilor
                  2
               , și nu trebuie să aducă atingere nici măsurilor de securitate națională.

               (2)Dispoziții financiare: participarea fiecărei țări PEV din sud la cheltuielile operaționale suplimentare pentru întreținerea sistemului EGNOS extins pentru a permite furnizarea serviciului EGNOS pentru siguranța vieții în țările PEV din sud; sprijin financiar din partea UE pentru extinderea serviciului pentru siguranța vieții la țările PEV din sud. În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) ultimul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, un astfel de sprijin nu poate în niciun caz să fie finanțat prin contribuții bugetare alocate navigației europene prin satelit și vizate de articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013.

               (3)Instituirea unor mecanisme de cooperare adecvate pentru gestionarea acordului, stabilirea unui regim adecvat de răspundere civilă pentru furnizarea serviciilor EGNOS. Garantarea de către fiecare țară PEV din sud a faptului că orice posibilă instalare a EGNOS deținută sau închiriată de către UE pe teritoriul său beneficiază de statutul corespunzător (privilegii, imunități etc.), precum și garanții că fiecare țară PEV din sud va asigura monitorizarea, notificarea și protecția necesare ale sistemului EGNOS și ale siturilor EGNOS, precum și dispoziții privind soluționarea litigiilor dintre părți.

               (4)Respectarea dispozițiilor relevante din tratate și din legislația UE aplicabilă, inclusiv a Regulamentului (UE) nr. 1285/2013
                  3
                și a Regulamentului (UE) nr. 912/2010
                  4
               , în special în ceea ce privește guvernanța programului EGNOS.

               (5)Conformitatea elementelor sistemului EGNOS care urmează să fie implementate pe teritoriile țărilor PEV din sud cu cerințele de securitate.

               (6)Includerea unei clauze de reziliere care să permită abordarea situațiilor în care o țară individuală din cadrul PEV din sud nu ar respecta obligațiile prevăzute în acord.

                     (1)

                        Politica în domeniul spectrului de frecvențe radio bazată pe Decizia 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 (Decizia privind spectrul de frecvențe radio), care stabilește coordonarea în materie de spectru radio la nivelul UE, inclusiv coordonarea cu CEPT pentru aspectele tehnice, precum și reprezentarea intereselor UE în relațiile cu Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT).

                     (2)

                        JO L 159 din 30 iunie 2000, Acordul Wassenaar și regimul de control al tehnologiei rachetelor (MTCR).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare și exploatarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 1).

                     (4)

                        Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Deciziei (CE) nr. 1321/2004 a Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 276, 20.10.2010, p. 11


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 21.11.2018
            COM(2018) 805 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria
            {SWD(2018) 504 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu

                  în Ungaria

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)La 22 iunie 2018, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), că, în Ungaria, a existat o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a emis o recomandare ca Ungaria să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  2
                nu depășește 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB.
                  3
                Acesta a recomandat, de asemenea, ca Ungaria să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară urmau să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 octombrie 2018 ca termen până la care Ungaria să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării respective.

               (2)La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Ungariei să se asigure că în 2018 se va conforma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu
                  4
               . Pentru 2019, Ungariei i s-a recomandat să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,9 %, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,75 % din PIB.

               (3)În 18 și 19 septembrie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în Ungaria, în vederea monitorizării la fața locului în temeiul articolului -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților maghiare pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 21 noiembrie 2018. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice.

               (4)La 15 octombrie 2018, autoritățile maghiare au prezentat raportul privind măsurile eficace luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018
                  5
               . Având în vedere informațiile furnizate de autorități în raport și evaluarea globală bazată pe previziunile Comisiei din toamna anului 2018, Consiliul a concluzionat la 21 noiembrie 2018 că Ungaria nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018.

               (5)Având în vedere absența unor măsuri eficace din partea Ungariei și abaterea cumulată considerabilă a acesteia de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, este oportun să se adreseze statului membru respectiv o recomandare revizuită, în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE, cu privire la măsurile adecvate care trebuie luate.

               (6)Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, deficitul structural al Ungariei a crescut cu 1,7 % din PIB la 3,4 % în 2017 și se preconizează că va continua să se deterioreze cu 0,4 % din PIB, ajungând la 3,8 % în 2018. Drept rezultat, potrivit estimărilor, deficitul structural s-a abătut cu 2,3 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu de 1,5 % în 2018.

               (7)Pentru a corecta abaterile cumulate și pentru a reașeza Ungaria pe o traiectorie de ajustare adecvată în urma derapajelor din trecut, ajustarea structurală anuală recomandată de 0,75 % din PIB pentru 2019 stabilită în Recomandarea Consiliului adresată Ungariei la 13 iulie 2018 ar trebui să fie completată de un efort suplimentar și susținut. Un efort suplimentar de 0,25 % din PIB pare adecvat, având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Acest efort suplimentar va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               (8)Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1,0 % din PIB în 2019 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2019.

               (9)Îmbunătățirea structurală de 1,0 % din PIB în 2019 se traduce prin necesitatea de a adopta măsuri cu un randament structural total de 0,5 % din PIB față de scenariul de referință actual pentru 2019 formulat în previziunile Comisiei din toamna anului 2018, dată fiind îmbunătățirea preconizată a soldului structural în 2019.

               (10)Cerințele pentru 2019, formulate în prezenta recomandare, înlocuiesc elementele corespunzătoare stabilite în recomandarea bugetară cuprinsă în Recomandarea Consiliului adresată Ungariei la 13 iulie 2018.

               (11)Ungaria ar trebui să prezinte Consiliului un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare până la 15 aprilie 2019, eventual în cadrul Programului său de convergență prezentat în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (12)Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

               RECOMANDĂ UNGARIEI:

               (1)să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB, punând astfel statul membru pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               (2)să utilizeze orice venit excepțional în vederea reducerii deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii.

               (3)să prezinte Consiliului, până la 15 aprilie 2019, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări; raportul ar trebui să prezinte măsuri detaliate în mod suficient și anunțate în mod credibil, incluzând impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru 2019.

               Prezenta recomandare se adresează Ungariei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (3)

                        JO C 223, 27.6.2018, p. 1.

                     (4)

                        Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2018 (JO C 320, 10.9.2018, p. 72).

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_ro