title: Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2016

text:
               30.7.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/10

      RECOMANDAREA CONSILIULUI

   din 9 iulie 2013
   privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2016
   2013/C 217/03
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 10 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2012 și a emis avizul cu privire la Programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2015.

               (5)

               La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, marcând începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2013. Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (6)

               Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 7 februarie 2013, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în analiza anuală a creșterii pentru 2013 și o rezoluție referitoare la contribuția la analiza anuală a creșterii pentru 2013.

               (7)

               La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a subliniat că este necesar să se continue consolidarea fiscală într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 10 aprilie 2013, Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat pentru Bulgaria, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Din analiza Comisiei se poate desprinde concluzia că Bulgaria se confruntă cu anumite dezechilibre macroeconomice care merită să facă obiectul unei monitorizări și al unor măsuri de politică. O atenție permanentă ar trebui acordată îndeosebi impactului pe care îl are reducerea gradului de îndatorare în sectorul întreprinderilor, dar și ajustării continue a pozițiilor externe, a competitivității și a piețelor forței de muncă.

               (9)

               La 19 aprilie 2013, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2013 și Programul de convergență pentru perioada 2012-2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (10)

               Pe baza evaluării Programului de convergență, efectuată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că finanțele publice ale Bulgariei au fost, în general, solide. Obiectivul bugetar pe termen mediu a fost atins în 2012. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de convergență este plauzibil pentru perioada 2013-2014, estimându-se că rata anuală de creștere va ajunge la 1,0 % în 2013 și la 1,8 % în 2014. În previziunile serviciilor sale din primăvara anului 2013, Comisia preconizează o creștere a PIB-ului de 0,9 % în 2013 și de 1,7 % în 2014. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de convergență constă în menținerea soldului bugetar structural la o valoare apropiată de obiectivul bugetar pe termen mediu pe toată perioada acoperită de program. Programul de convergență confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu anterior, de - 0,5 % din PIB, care este mai ambițios decât prevede Pactul de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) care, conform estimărilor, ar urma să scadă întrucâtva de la un deficit de 0,4 % din PIB în 2012 la 0,7-0,8 % din PIB în perioada 2013-2016, Bulgaria se situează cu puțin sub obiectivul său bugetar pe termen mediu în perioada acoperită de Programul de convergență. Luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, se preconizează că rata de creștere a cheltuielilor publice va respecta criteriul de referință în materie de cheltuieli, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2013-2015, însă nu și în 2016. Rata datoriei se situează sub 60 % din PIB și, conform Programului de convergență, se preconizează că aceasta va atinge o valoare maximă de 20,4 % din PIB în 2014, pentru ca apoi să scadă în cursul perioadei acoperite de program. De asemenea, în previziunile sale din primăvara anului 2013, serviciile Comisiei preconizează o rată a datoriei de 20,3 % din PIB în 2014.

               (11)

               În ultimii ani, Bulgaria și-a consolidat într-o măsură semnificativă cadrul bugetar, ceea ce a contribuit la păstrarea disciplinei bugetare și la creșterea credibilității politicii bugetare. Prin noua lege privind finanțele publice, care va intra în vigoare în 2014, se mențin normele bugetare numerice existente, se introduc unele noi și se extinde aplicarea acestora la toate subsectoarele administrației, se consolidează și mai mult cerințele la nivel municipal și se reformează cadrul bugetar pe termen mediu de trei ani. Este important ca autoritățile să mențină ritmul reformei și să pregătească terenul pentru punerea în aplicare a noii legi, în special prin crearea preconizată a unei instituții fiscale independente și prin asigurarea unui mandat clar, a autonomiei de funcționare și a unor resurse adecvate pentru aceasta. Există o marjă considerabilă de îmbunătățire în ceea ce privește respectarea obligațiilor fiscale, iar înregistrarea unor progrese în acest domeniu ar permite Bulgariei să cheltuiască mai mult pentru promovarea creșterii economice. Deși Bulgaria a întreprins unele măsuri vizibile în vederea reducerii costurilor legate de respectarea obligațiilor fiscale și în vederea îmbunătățirii modului de colectare a taxelor și impozitelor, sistemul fiscal continuă să fie caracterizat de o evaziune fiscală semnificativă și de o eficiență administrativă scăzută. Cheltuielile administrative pentru colectarea taxelor și impozitelor sunt ridicate, la fel ca și cheltuielile suportate de întreprinderi pentru plata acestora. În ciuda măsurilor adoptate pentru îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale, se estimează că economia subterană reprezintă în continuare o parte importantă, reducerea acesteia necesitând eforturi susținute pe termen lung.

               (12)

               Reducerea cazurilor de retragere timpurie de pe piața forței de muncă reprezintă o provocare majoră atât pentru sporirea gradului de adecvare a sistemului de pensii, cât și pentru oferta de forță de muncă. Rata de ocupare în rândul lucrătorilor mai în vârstă, în special al femeilor mai în vârstă, se situează sub media UE și are ca rezultat drepturi de pensie inadecvate pentru o mare parte din beneficiari. Deși în acest domeniu se întreprind deja reforme importante, regimurile speciale care continuă să existe pentru anumite profesii se numără printre factorii care contribuie la scăderea vârstei efective de pensionare. Continuând progresele înregistrate în ceea ce privește mărirea vârstei de pensionare, Bulgaria ar trebui, de asemenea, să prevadă și să fixeze o dată pentru introducerea aceleiași vârste legale de pensionare pentru bărbații și femeile care au contribuit la sistemul de asigurări sociale de-a lungul întregii vieți profesionale. O contribuție la limitarea efectivă a abuzurilor ar fi să se revizuiască criteriile și controalele pentru acordarea pensiilor de invaliditate (de exemplu, introducerea în lista criteriilor a capacității de muncă).

               (13)

               Bulgaria este afectată de o rată de ocupare sub medie și în scădere, precum și de diferențe considerabile între regiuni și categorii de populație în ceea ce privește șomajul. Criza a avut un impact deosebit de puternic asupra lucrătorilor slab calificați și a generat o creștere semnificativă a șomajului în rândul tinerilor. Șomajul pe termen lung este mai ridicat decât media UE. Dacă ar face obiectul unei reforme, agenția de muncă ar avea potențialul să joace un rol marcant în corelarea ofertei cu cererea pe piața forței de muncă din Bulgaria, deoarece ar asigura servicii de consiliere mai eficace, măsuri special concepute pentru ocuparea forței de muncă și o mai bună identificare a viitoarelor cerințe în materie de calificări. Printr-o evaluare timpurie a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, aflată în desfășurare, s-ar putea asigura o canalizare a resurselor spre măsurile care permit crearea celui mai mare număr de locuri de muncă. Este în continuare dificil să se asigure un sistem de contribuții minime la sistemul de asigurări sociale prin care să se atingă obiectivul de reducere a economiei subterane, fără a se exclude însă de pe piață lucrătorii slab calificați. Cetățenii bulgari se confruntă cu cel mai ridicat risc de sărăcie sau de excludere socială din Uniune. Punerea în aplicare a Strategiei naționale pentru reducerea sărăciei și promovarea incluziunii sociale 2020 ar trebui să aibă prioritate. Sunt necesare îmbunătățiri în ceea ce privește accesibilitatea și eficacitatea transferurilor sociale, precum și eficiența și accesibilitatea serviciilor sociale, în special a celor destinate copiilor și persoanelor mai în vârstă. Planul de acțiune aferent strategiei naționale pentru integrarea romilor ar trebui indice măsuri concrete, o finanțare adecvată și instituirea unui mecanism de monitorizare pentru măsurarea impactului acțiunilor.

               (14)

               Bulgaria se confruntă cu provocarea de a îmbunătăți calitatea și eficiența globală a sistemului său de învățământ. Prin adoptarea finală a legii privind învățământul școlar și preșcolar înainte de sfârșitul anului 2013 s-ar putea asigura un cadru pentru obținerea de progrese în reformele necesare, inclusiv modernizarea programelor școlare și introducerea unor îmbunătățiri în ceea ce privește formarea și stimularea cadrelor didactice. În ceea ce privește reformele în învățământul superior, s-au înregistrat progrese foarte limitate. Existența unei discrepanțe semnificative între diplomele dobândite în învățământul superior și cererea de pe piața forței de muncă accentuează șomajul structural și stânjenește dezvoltarea unor sectoare inovatoare de mare importanță. Rezultatele slabe ale învățământului superior sunt legate de o lipsă de stimulente la nivel instituțional, precum și de nivelul academic al cercetătorilor și al cadrelor didactice. Îmbunătățirea calității sistemului de sănătate și lărgirea domeniului de acoperire al acestuia reprezintă pentru Bulgaria o provocare care persistă de multă vreme. O mai mare transparență în finanțarea sistemului de sănătate ar contribui la stimularea creșterii economice și a competitivității în acest sector. Proporția îngrijirilor ambulatorii în cheltuielile de sănătate este scăzută, ceea ce limitează accesul la servicii de sănătate avantajoase din punctul de vedere al costurilor. Dată fiind rata ridicată de plăți directe, anumite segmente ale populației sunt excluse efectiv de la serviciile de sănătate. Bulgaria se confruntă cu provocări majore în ceea ce privește raționalizarea și administrarea sectorului spitalicesc.

               (15)

               Prin îmbunătățirea mediului de afaceri din Bulgaria, inclusiv prin sporirea eficienței serviciilor publice, s-ar putea crea beneficii importante pentru competitivitatea întreprinderilor autohtone și pentru atragerea investițiilor străine. Printr-o introducere mai rapidă, sistematică, a e-guvernării s-ar putea crea un potențial considerabil și, printre altele, s-ar putea reduce costurile legate de respectarea obligațiilor, precum și sarcina administrativă a întreprinderilor. În plus, prin punerea în aplicare integrală a dreptului întreprinderilor și prin asigurarea respectării acestuia, inclusiv a dispozițiilor referitoare la întârzierea plăților și la procedura de insolvență, s-ar putea îmbunătăți considerabil condițiile-cadru, nu în ultimul rând pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Accesul necorespunzător la finanțare continuă să frâneze dezvoltarea IMM-urilor. Ar trebui îmbunătățită considerabil utilizarea programelor de susținere a IMM-urilor finanțate de Uniune. Existența unui sistem judiciar performant și independent constituie o premisă pentru o dezvoltare economică durabilă. În cursul ultimilor ani, Bulgaria a înregistrat progrese în ceea ce privește reforma sistemului judiciar, în special modernizarea cadrului juridic și instituțional. În același timp, se observă în continuare existența unui potențial considerabil de a valorifica pe deplin acest cadru, de a asigura durabilitatea rezultatelor și de a îmbunătăți asumarea răspunderii pentru reforme la toate nivelurile. Depunerea unor eforturi mai intense pentru combaterea corupției ar putea constitui, de asemenea, o contribuție pozitivă la îmbunătățirea mediului de afaceri.

               (16)

               Utilizarea efectivă a fondurilor Uniunii rămâne de o importanță capitală pentru investițiile publice necesare. Reforma din 2011 a legislației în domeniul achizițiilor publice a reprezentant un important pas înainte pe calea îmbunătățirii procesului de monitorizare, prevenire și pedepsire a neregulilor. Deși au intrat deja în vigoare noi dispoziții aplicabile, printre altele, proiectelor cofinanțate de UE, prin acordarea unor competențe mai ample autorității pentru achiziții publice s-ar putea spori și mai mult eficacitatea controalelor ex ante.

               (17)

               Capacitatea și independența organismelor de reglementare în sectoarele economice esențiale constituie condiții-cadru importante pentru competitivitate. Infrastructura de transport din Bulgaria a cunoscut anumite îmbunătățiri în ultimii ani, însă există în continuare un potențial considerabil de eficientizare într-o măsură suficientă a furnizării serviciilor și a întreținerii. Bulgaria nu a pus încă în aplicare pe deplin obligațiile care îi revin în cadrul pieței interne a energiei. Atât la nivelul comerțului cu ridicata, cât și la cel al comerțului cu amănuntul există în continuare provocări considerabile. Persistența barierelor la intrarea pe piață, acordurile de profit garantat și prețurile reglementate, alături de absența unei piețe pentru comercializarea cu ridicata a energiei electrice și a gazelor naturale, constituie aspecte deosebit de preocupante. Fiind dependentă într-o măsură considerabilă de o singură rută de energie, Bulgaria este expusă foarte mult la riscul unor șocuri de aprovizionare. Ar trebuie să se accelereze punerea în aplicare a proiectelor de interconexiuni pentru energie electrică și gaze naturale, în scopul de a se îmbunătăți diversificarea și securitatea aprovizionării cu energie. Eficiența energetică redusă reprezintă în continuare o povară economică importantă atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatorii privați. Un potențial considerabil de îmbunătățire se observă, în special, în ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor, atât publice, cât și private.

               (18)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, a evaluat Programul național de reformă și Programul de convergență și a prezentat un bilanț aprofundat. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-7 de mai jos.

               (19)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Bulgariei, iar avizul (5) său este reflectat îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (20)

               Având în vedere bilanțul aprofundat al Comisiei și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, sunt reflectate în special în recomandările 3, 4 și 5 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2013-2014, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să își mențină o poziție bugetară solidă, prin respectarea obiectivului bugetar pe termen mediu, și să urmărească o politică bugetară favorabilă creșterii economice, astfel cum se prevede în Programul de convergență. să pună în aplicare o strategie fiscală cuprinzătoare, pentru a consolida în toate privințele legislația fiscală și procedurile de colectare a taxelor și impozitelor, în vederea creșterii veniturilor fiscale, în special prin îmbunătățirea modului de colectare a taxelor și a impozitelor, prin combaterea economiei subterane și prin reducerea costurilor legate de respectarea obligațiilor fiscale. Să creeze o instituție independentă care să monitorizeze politica bugetară și să ofere servicii de analiză și de consiliere.

               2.

               Să elimine treptat opțiunile de pensionare anticipată, să introducă aceeași vârstă legală de pensionare pentru bărbați și femei și să aplice politici active în domeniul pieței forței de muncă, care să permită lucrătorilor mai în vârstă să rămână încadrați în muncă mai mult timp. Să înăsprească criteriile de eligibilitate și controalele în ceea ce privește acordarea pensiilor de invaliditate, în scopul unei limitări eficace a abuzurilor.

               3.

               Să accelereze Inițiativa națională privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, de exemplu, printr-o garanție pentru tineret (6). Să consolideze capacitatea agenției de muncă, pentru ca aceasta să poată oferi servicii eficace de consiliere persoanelor în căutarea unui loc de muncă și să își dezvolte capacitatea de identificare și de corelare a cererii de calificări cu oferta de calificări. Să îmbunătățească politicile active în domeniul pieței forței de muncă, în special în ceea ce privește sistemele naționale de ocupare a forței de muncă. Să revizuiască pragurile minime ale contribuțiilor la sistemul de asigurări sociale, în scopul de a împiedica sistemul să excludă de pe piața forței de muncă lucrătorii slab calificați. Să asigure punerea în practică a Strategiei naționale pentru reducerea sărăciei și promovarea incluziunii sociale 2020 și a Strategiei naționale pentru integrarea romilor. Să sporească accesibilitatea și eficacitatea transferurilor și serviciilor sociale, în special a celor destinate copiilor și persoanelor mai în vârstă.

               4.

               Să adopte legea privind învățământul școlar și să continue reforma învățământului superior, în special printr-o mai bună aliniere a nivelului de educație la cerințele pieței forței de muncă și prin consolidarea cooperării dintre învățământ, cercetare și economie. Să îmbunătățească accesul copiilor dezavantajați, în special al romilor, la un învățământ favorabil incluziunii. Să asigure un acces real la serviciile de sănătate și să îmbunătățească structura de prețuri a acestora, prin corelarea finanțării spitalelor cu rezultatele obținute de acestea și prin dezvoltarea serviciilor de îngrijire ambulatorie.

               5.

               Să întreprindă noi măsuri pentru îmbunătățirea mediului de afaceri, prin reducerea birocrației excesive, prin aplicarea unei strategii de e-guvernare și prin punerea în aplicare a legislației privind întârzierea plăților. Să mărească nivelul de calitate și de independență al sistemului judiciar și să combată corupția cu mai multă eficacitate. Să îmbunătățească accesul IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate la finanțare.

               6.

               Să accelereze absorbția fondurilor UE. Să asigure o punere în aplicare judicioasă a legislației privind achizițiile publice, prin consolidarea controlului ex ante realizat de autoritatea pentru achiziții publice în scopul prevenirii neregulilor.

               7.

               Să consolideze independența autorităților de reglementare naționale și capacitatea administrativă, în special în sectorul energetic și în sectorul transporturilor, dar și în domeniul gestionării deșeurilor și al gospodăririi apelor. Să îndepărteze barierele la intrarea pe piață, cotele, restricțiile teritoriale și prețurile reglementate și să finalizeze organizarea pieței, prin crearea unei piețe transparente pentru comercializarea cu ridicata a energiei electrice și a gazelor naturale. Să accelereze proiectele de interconexiuni pentru energie electrică și gaze naturale și să consolideze capacitatea de a face față întreruperilor de furnizare. Să intensifice eforturile de îmbunătățire a eficienței energetice.

      Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         R. ŠADŽIUS

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținută pentru 2013 prin Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  JO C 219, 24.7.2012, p. 9.

      (5)  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (6)  Instituită prin Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 (JO C 120, 26.4.2013, p. 1).


				|

		52013PC0387

			Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2009/588/EC privind existența unui deficit excesiv în Lituania /* COM/2013/0387 final - 2013/ () */

			   	Recomandare de
DECIZIE A CONSILIULUI
de abrogare a Deciziei 2009/588/EC privind
existența unui deficit excesiv în Lituania
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)       Prin Decizia 2009/588/CE a
Consiliului din 7 iulie 2009[1],
în urma unei recomandări a Comisiei în conformitate cu articolul 104
alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, s-a
decis că în Lituania există un deficit excesiv. Consiliul a remarcat
că deficitul public a atins 3,2 % din PIB în 2008, depășind
valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în
tratat și că va crește până la 5,4 % din PIB în 2009
și, ulterior, până la 8 % din PIB în 2010 potrivit previziunilor
serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Datoria publică
brută s-a situat la nivelul de 15,6 % din PIB în 2008, cu mult sub
valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în
tratat.
(2)       La 7 iulie 2009, în conformitate
cu articolul 104 alineatul (7) din TCE și cu articolul 3 alineatul
(4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit
excesiv[2],
Consiliul a adresat Lituaniei o recomandare, pe baza unei recomandări a
Comisiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv
până cel târziu în 2011. Recomandarea a fost
făcută publică.
(3)       La 9 februarie 2010, în
conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu articolul 3 alineatul (4)
din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 din 7 iulie 1997 al Consiliului privind
accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv,
Consiliul, pe baza unei recomandări din partea Comisiei, recunoscând
că autoritățile lituaniene au întreprins acțiuni eficiente
în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 și că în
Lituania au survenit evenimente economice negative și neprevăzute cu
consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, a adresat
Lituaniei o recomandare revizuită cu scopul de a pune capăt
situației de deficit excesiv până cel târziu în 2012. Recomandarea a
fost făcută publică.
(4)       În conformitate cu articolul
4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat
tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare
a procedurii respective. În cadrul aplicării acestui protocol, statele
membre trebuie să notifice date privind deficitele și datoriile
publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de
1 aprilie și respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul
3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai
2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă
deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității
Europene[3].

(5)       Atunci când analizează
dacă ar trebui abrogată o decizie privind existența unui deficit
excesiv, Consiliul ar trebui să ia o decizie pe baza datelor notificate.
În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui
abrogată numai în cazul în care previziunile serviciilor Comisiei
indică faptul că deficitul nu va depăși pragul de 3 %
din PIB pe perioada analizată în previziuni[4].
(6)       Pe baza datelor furnizate de
Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE)
nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Lituaniei
înainte de 1 aprilie 2013 și pe baza previziunilor serviciilor Comisiei
din primăvara 2013, se desprind următoarele concluzii:
–
după ce a atins o valoare de vârf de
9,4 % din PIB în 2009, deficitul public al Lituaniei a fost adus la
7,2 % din PIB în 2010, apoi la 5,5 % din PIB în 2011 și la
3,2 % din PIB în 2012. Această ameliorare a fost determinată de
măsuri de consolidare în ceea ce privește cheltuielile, în special de
limitare constantă a creșterii cheltuielilor în conformitate cu legea
privind disciplina fiscală din Lituania și de condiții ciclice
favorabile.
–
Dat fiind că deficitul de 3,2 % din PIB
poate fi considerat ca fiind aproape de valoarea de referință și
că ponderea datoriei în PIB se situează în Lituania sub valoarea de
referință de 60 % din PIB în mod susținut, Lituania este
eligibilă pentru a face obiectul dispozițiilor Pactului de
stabilitate și de creștere din Regulamentul (CE) nr. 1467/97
referitoare la reformele sistemului de pensii. De aceea, atunci când se
evaluează corectarea deficitului excesiv ar trebui să fie luat în
considerare costul direct net al reformei sistemului de pensii. Deoarece
costurile nete ale reformei sistemului de pensii din Lituania au fost de
0,2 % din PIB în 2012, așa cum a confirmat și Comisia
(Eurostat), ele explică depășirea valorii de referință
de 3 % din PIB în 2012.
–
Programul de convergență pe 2013 al
Lituaniei estimează că deficitul public va continua să
scadă până la 2,5 % din PIB în 2013 și până la
1,5 % din PIB în 2014, în timp ce previziunile serviciilor Comisiei din
primăvara anului 2013 preconizează o îmbunătățire a
deficitului public, fie ea chiar mai lentă, de 2,9 % din PIB în 2013
și de 2,4 % din PIB în 2014, în ipoteza menținerii politicilor
actuale. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de
referință de 3 % din PIB, pe perioada analizată în
previziuni.
–
În previziunile serviciilor Comisiei din
primăvara anului 2013 se estimează că datoria publică
brută va scădea ușor de la 40,7% din PIB în 2013 la 40,1% din
PIB în 2014.
(7)       Consiliul reamintește
că, începând din 2013, care este anul următor corectării
deficitului excesiv, Lituania ar trebui să avanseze într-un ritm adecvat
în direcția realizării obiectivului său pe termen mediu,
respectând totodată valoarea de referință privind cheltuielile.
(8)       În conformitate cu articolul
126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența
unui deficit excesiv se abrogă atunci când deficitul excesiv din statul
membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.
(9)       În opinia Consiliului,
deficitul excesiv din Lituania a fost corectat și, în
consecință, ar trebui abrogată Decizia 2009/588/CE,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În urma unei evaluări globale
rezultă că situația de deficit excesiv din Lituania a fost
corectată.
Articolul 2
Decizia 2009/588/CE se abrogă.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii
Lituania.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 202, 4.8.2009, p. 44.
[2]               JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
[3]               JO L 145, 10.6.2009, p. 1.
[4]               „Specificații privind punerea în aplicare a
Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare
la forma și conținutul programelor de stabilitate și de
convergență ”, din 3 septembrie 2012. A se vedea:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Recomandarea (UE) 2016/688 a Comisiei din 2 mai 2016 privind monitorizarea și gestionarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștele și în produsele pescărești din regiunea baltică (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
                  4.5.2016

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 118/16

            RECOMANDAREA (UE) 2016/688 A COMISIEI
      din 2 mai 2016
      privind monitorizarea și gestionarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștele și în produsele pescărești din regiunea baltică
      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (1) stabilește niveluri maxime pentru dioxine, sumă de dioxine, PCB-uri de tipul dioxinelor și PCB-uri care nu sunt de tipul dioxinelor în pește și în produsele pescărești. În regulamentul respectiv sunt prevăzute derogări pentru Finlanda, Suedia și Letonia referitoare la introducerea pe piața lor internă și consumarea pe teritoriul lor a somonului sălbatic capturat, a heringului sălbatic capturat mai mare de 17 cm, a păstrăvului de lac sălbatic capturat, a țiparului de râu sălbatic capturat, a păstrăvului sălbatic capturat și a produselor derivate din acești de pești, provenind din regiunea baltică și în cazul cărora nivelurile maxime sunt depășite.

                  (2)

                  Anumite specii de pești și anumite produse pescărești originare din regiunea baltică depășesc în mod regulat nivelurile maxime. Nu este posibil să se controleze fiecare lot de pește și de produse pescărești pentru a se stabili conformitatea cu nivelurile maxime. Prin urmare, pentru a se asigura că pe piață se introduc numai pești și produse pescărești în conformitate cu legislația UE, a fost stabilită o listă cu pești din regiunea baltică cu privire la care se poate preconiza că sunt neconformi. Această listă a fost stabilită pe baza datelor disponibile și trebuie să fie actualizată cu regularitate. Pentru peștele și produsele pescărești provenind din regiunea baltică cu privire la care conformitatea nu poate fi asigurată pe baza datelor disponibile referitoare la ocurență au fost determinate măsuri specifice de gestionare a riscurilor, pentru a se asigura că pe piață se introduc numai pești și produse pescărești care sunt în conformitate cu legislația UE.

                  (3)

                  Este necesar să se continue monitorizarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștii și în produsele pescărești din regiunea baltică. Este adecvat să se recomande un număr minim de eșantioane de pește și de produse pescărești care să fie analizate în mod coordonat, pe baza cantităților corespunzătoare capturilor,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

                  1.

                  Ar trebui ca Danemarca, Germania, Polonia, Letonia, Estonia, Lituania, Finlanda și Suedia, cu implicarea activă a operatorilor din sectorul alimentar, să monitorizeze prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în pește și în produsele pescărești, precum ficatul provenind din regiunea baltică, în conformitate cu anexa I la prezenta recomandare.

                  2.

                  Pentru a se asigura că eșantioanele sunt reprezentative pentru lotul din care au fost prelevate, ar trebui ca statele membre și operatorii economici din sectorul alimentar să respecte procedurile de prelevare de eșantioane prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 589/2014 al Comisiei (2).

                  3.

                  Metoda de analiză utilizată pentru monitorizarea prezenței dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor trebuie să respecte criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 589/2014.

                  4.

                  Ar trebui ca statele membre să se asigure că rezultatele analizelor sunt transmise cu regularitate la EFSA (la fiecare șase luni) în formatul de transmitere a datelor al EFSA, în conformitate cu cerințele Orientărilor EFSA privind descrierea standardizată a eșantioanelor (Standard Sample Description – SSD) pentru produse alimentare și hrană pentru animale (3) și cu cerințele specifice suplimentare de raportare ale EFSA.

                              —

                              Eșantioanele pot fi pești individuali sau eșantioane grupate, dar, în cazul eșantioanelor grupate, peștii trebuie să fie de aceeași mărime și să fie capturați în aceeași zonă/regiune ICES.

                        Pentru heringul, somonul, păstrăvul (de mare) și șprotul baltici se aplică cerințe de raportare suplimentare specifice (în măsura în care nu sunt încă prevăzute în mod explicit în formularul de raportare utilizat în mod obișnuit):

                              —

                              Zona de captură, de preferință zona ICES (o altă indicație cum ar fi zona FAO sau denumirea părții din Marea Baltică este acceptabilă în măsura în care zona ICES nu este disponibilă). În cazul peștilor din lacuri sau râuri, se menționează denumirea lacului sau a râului.
                              Se pot furniza date fără o indicație precisă cu privire la zona în care au fost capturați, dar cu o indicație cât se poate de precisă cu privire la locul unde au fost capturați.

                              —

                              Data capturării

                              —

                              Mărimea peștilor/vârsta peștilor/greutatea peștilor

                                          —

                                          Măsurarea mărimii peștilor se efectuează în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Comisiei (4). Mărimea și greutatea sunt cei mai importanți parametri. Vârsta poate fi precizată dacă este cunoscută.

                              —

                              Informații privind matricea analizată (mușchi, ficat, …)

                              —

                              Conținut de grăsime a peștelui/peștilor din eșantion

                              —

                              Informații privind prelucrarea (curățare, afumare sau altfel de prelucrare)

                              —

                              Orice alte informații relevante (de exemplu, cu privire la natura eșantionului în cazul în care coloanele obișnuite nu oferă suficiente detalii: de exemplu, rezultatul pentru un singur pește).

                  5.

                  Ar trebui ca datele disponibile referitoare la eșantioanele prelevate începând cu anul 2009, și care nu au fost încă transmise la baza de date a EFSA, să fie transmise la EFSA în formatul de transmitere a datelor al EFSA, în măsura în care este posibil.

                  6.

                  Pe baza datelor disponibile în prezent, informațiile cu privire la prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite specii de pești de o anumită vârstă, mărime și dintr-o anumită regiune geografică (zonă ICES), în special în ceea ce privește conformitatea lor cu nivelul maxim stabilit în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, sunt prezentate în anexa II.

                  7.

                  Pentru a se asigura că pe piața UE se introduc numai pești și produse pescărești care sunt în conformitate cu legislația UE, se recomandă ca în ceea ce privește peștii din regiunea baltică să se aplice măsuri de gestionare a riscurilor, astfel cum se descrie în anexa III. Statele membre menționate la punctul 1 pot lua măsuri la nivel național pentru a pune în aplicare măsurile de gestionare a riscurilor recomandate în anexa III.

         Adoptată la Bruxelles, 2 mai 2016.

               Pentru Comisie

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Membru al Comisiei

         (1)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 589/2014 al Comisiei din 2 iunie 2014 de stabilire a metodelor de prelevare de probe și a metodelor de analiză pentru controlul nivelurilor de dioxine, de PCB-uri de tipul dioxinelor și de PCB-uri care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite produse alimentare și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 252/2012 (JO L 164, 3.6.2014, p. 18).

         (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (JO L 349, 31.12.2005, p. 1).

         ANEXA I

                     1.

                     Numărul minim de eșantioane de hering baltic (Clupea harengus membras) recomandat să fie prelevat în 2016 pentru analize în vederea stabilirii prezenței dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor, de preferință din zonele ICES 28-1, 28-2, 29, 30, 31 și 32.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Tot

                                 Hering

                                 7

                                 5

                                 7

                                 20

                                 4

                                 4

                                 9

                                 14

                                 70

                     2.

                     Numărul minim de eșantioane de șprot (Sprattus sprattus) recomandat să fie prelevat în 2017 pentru analize în vederea stabilirii prezenței dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor, de preferință din zonele ICES 29, 30, 31 și 32.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Tot

                                 Șprot

                                 5

                                 8

                                 8

                                 5

                                 5

                                 9

                                 18

                                 12

                                 70

                     3.

                     Numărul minim de eșantioane de somon (Salmo salar) și de păstrăv (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss) recomandat să fie prelevat în 2018 pentru analize în vederea stabilirii prezenței dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Tot

                                 Somon/păstrăv

                                 5

                                 12

                                 5

                                 15

                                 5

                                 5

                                 11

                                 12

                                 70

                     4.

                     Numărul minim de eșantioane recomandat să fie prelevat anual din 2016 până în 2018 pentru analize în vederea stabilirii prezenței dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Tot

                                 Mai multe specii de pești (*)

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 80

            (*)  Cod de Atlantic (Gadus morhua), cambulă de Baltică (Pleuronectes platessa), țipar de râu european (Lampetra fluviatilis), păstrăv de lac (Salvelinus sp.) plătică albă (Blicca bjoerkna), anghilă europeană (Anguilla Anguilla), plătică de apă dulce (Abramis brama), cambulă (Platichthys flesus), biban (Perca fluviatilis), știucă (Esox lucius), șalău (Sander lucioperca), babușcă (Rutilus rutilus), păstrăv argintiu (Coregonus Albula), zărgan (Belone belone), stint (Osmerus eperlanus), calcan (Psetta maxima), morunaș (Vimba vimba), specii de coregoni (Coregonus sp.) și merlan (Merlangius merlangus).

         ANEXA II

            Informații cu privire la prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite specii de pești de o anumită vârstă, dimensiune și dintr-o anumită regiune geografică (zonă ICES), în special în ceea ce privește conformitatea lor cu nivelurile maxime stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006

         1.   Dimensiunea peștilor

         Dimensiunea oricărui pește menționat în prezenta anexă se măsoară, după cum se arată în figura de mai jos, de la vârful botului până la capătul cozii.
         2.   Dimensiunile minime ale anumitor specii de pești care pot fi capturați în regiunea baltică din motive de sustenabilitate [Regulamentul (CE) nr. 2187/2005]

                     —

                     Somon (Salmo salar) (întreaga regiune baltică cu excepția ICES 31): dimensiunea minimă este de 60 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

                     —

                     Somon (Salmo salar) (ICES 31): dimensiunea minimă este de 50 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

                     —

                     Păstrăv de mare (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 și 25 și ICES 29, 30, 31 și 32): dimensiunea minimă este de 40 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

                     —

                     Păstrăv de mare (Salmo trutta) (ICES 26, 27 și 28): dimensiunea minimă este de 50 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

               3.   Informații cu privire la prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite specii de pești de o anumită vârstă, dimensiune și dintr-o anumită regiune geografică (zonă ICES)

         3.1.   Hering baltic

         În ICES 22, 23, 24, 25, 26 și 27: Heringul baltic, indiferent de dimensiunea presupusă a fi conformă cu nivelul maxim.
         În ICES 28-1, 29, 30, 31 și 32: Heringul baltic ≤ 17 cm presupus a fi conform și hering baltic > 17 cm suspectat a fi neconform.
         În ICES 28-2: Heringul baltic ≤ 21 cm presupus a fi conform și hering baltic > 21 cm suspectat a fi neconform.
         3.2.   Somon

         Somonul din ICES 22 și 23 provine din Atlanticul de Nord, și nu din regiunea baltică și, prin urmare, nu face obiectul acestor concluzii în ceea ce privește prezența dioxinelor și a PCB-urilor și a măsurilor comune de gestionare a riscurilor.
         Somonul < 2 kg presupus conform [dar a cărui capturare nu este permisă din motive de sustenabilitate – în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2187/2005; dimensiunea minimă de 60 cm și pentru ICES 31: 50 cm].
         În ICES 24, 25, 26:

                     —

                     somonul de peste 2 kg și până la 5,5 kg: conform după curățare (curățarea generează o reducere de aproximativ 30 % a conținutului de dioxine/PCB-uri de tipul dioxinelor – experiență numai în zonele ICES 24, 25, 26);

                     —

                     somonul cu greutate mai mică (2-4 kg) necurățat: suspiciune de neconformitate, deși majoritatea somonului este conform;

                     —

                     somonul cu greutate mai mare (4-5,5 kg): suspiciune de neconformitate pentru majoritatea somonilor;

                     —

                     somonul curățat < 5,5 kg: conform;

                     —

                     somonul curățat cu partea ventrală îndepărtată < 7,9 kg: conform.

               În ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

                     —

                     somonul > 2 kg (cu dimensiune mai mare de 60 cm): suspectat a fi neconform.

               3.3.   Păstrăv

         Păstrăvul (de mare) < 2 kg presupus conform [dar a cărui capturare nu este permisă din motive de sustenabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2187/2005; dimensiune minimă pentru ICES 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 și 32: 40 cm și pentru ICES 26, 27 și 28: 50 cm].
         În ICES 22, 23, 24, 25, 26:

                     —

                     păstrăvul (de mare) de peste 2 kg și până la 4,5 kg: conform după curățare și îndepărtarea părții ventrale;

                     —

                     păstrăvul (de mare) cu greutate mai mică (2-4 kg): suspiciune de neconformitate, deși majoritatea păstrăvului (de mare) este conform;

                     —

                     păstrăvul (de mare) cu greutate mai mare: suspiciune de neconformitate pentru majoritatea păstrăvilor (de mare).

               În ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

                     —

                     toți păstrăvii de mare > 2 kg (mai mari de 40/50 cm) suspectați a fi neconformi.

               3.4.   Șprot

         În zonele ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 și 28: presupus a fi conform.
         În zonele ICES 29, 30, 31 și 32: în cazul în care șprotul este sub 12,5 cm și vârsta mai mică de 5 ani, atunci se presupune a fi conform. În cazul în care este peste 12,5 cm, este suspectat a fi neconform.
         3.5.   Ficat de cod

         Se suspectează neconformitatea.
         3.6.   Țiparul de râu

         În ICES 28: se suspectează neconformitatea.
         În ICES 32: presupus a fi conform.
         3.7.   Alte specii de pești

         Păstrăvul de lac nu este comercializat, iar capturile locale intră sub incidența derogării (Suedia/Finlanda).
         Alte specii de pești sunt presupuse a fi conforme.

         ANEXA III

            Măsurile de gestionare a riscurilor recomandate pentru a fi luate de către autoritățile competente pentru a se asigura că peștele provenind din regiunea baltică introdus pe piața UE respectă nivelurile maxime stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006

         1.   Măsuri de gestionare a riscurilor general recomandate

                     —

                     Trasabilitatea este de importanță majoră.

                     —

                     Pentru comercializarea heringului, somonului, păstrăvului de mare și a șprotului în alte state membre ale UE sau pe piața internă care nu intră sub incidența unei derogări, ar trebui ca zona ICES în care peștele a fost capturat să fie menționată pe documentele însoțitoare. Dacă este necesar, ar trebui să fie menționat în mod clar faptul că lotul a fost supus eșantionării și analizat din punctul de vedere al dioxinelor, sumei dioxinelor, PCB-urilor de tipul dioxinelor și PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor, în conformitate cu legislația UE, iar lotul a fost considerat conform cu legislația UE. Buletinul de analiză poate fi inclus sau ar trebui să fie pus la dispoziție la cerere.

                     —

                     În cazul în care nu este posibil să se furnizeze informații precise cu privire la zona ICES în care peștele a fost capturat, pentru comercializarea heringului > 17 cm, a somonului, a păstrăvului de mare și a șprotului > 12,5 cm în alte state membre ale UE sau pentru comercializarea pe piața internă care nu intră sub incidența unei derogări, lotul de pești trebuie întotdeauna să fie supus eșantionării și analizat din punctul de vedere al dioxinelor, al sumei dioxinelor, al PCB-urilor de tipul dioxinelor și al PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în conformitate cu legislația UE, pentru a se verifica conformitatea cu legislația UE. Acest fapt ar trebui să fie menționat în mod clar în documentele de însoțire. Buletinul de analiză poate fi inclus sau ar trebui să fie pus la dispoziție la cerere.

                     —

                     Autoritatea din portul de debarcare este responsabilă de efectuarea controalelor necesare pentru a se asigura conformitatea.

                     —

                     Trebuie să existe la dispoziție dovezi documentate în ceea ce privește soarta peștelui care nu poate fi comercializat în vederea consumului uman.

               2.   Măsuri de gestionare a riscurilor specific recomandate

         2.1.   Hering baltic

                     —

                     Heringul baltic din ICES 22, 23, 24, 25, 26 și 27 → poate fi comercializat în vederea consumului uman.

                     —

                     Heringul baltic din ICES 28-1, 29, 30, 31 și 32:

                                 —

                                 Suedia și Finlanda:

                                             —

                                             Fără sortare, heringul baltic poate fi comercializat numai pe piața internă.

                                             —

                                             Pentru comercializare în alte state membre ale UE: sortare obligatorie a heringului pe dimensiuni ≤ 17 cm și > 17 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

                                                         —

                                                         heringul baltic ≤ 17 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;

                                                         —

                                                         heringul baltic > 17 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman numai pe piața internă sau poate fi comercializat în afara pieței interne numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

                                 —

                                 Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

                                             —

                                             sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 17 cm și > 17 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

                                                         —

                                                         heringul baltic ≤ 17 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;

                                                         —

                                                         heringul baltic > 17 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

                     —

                     Heringul baltic din ICES 28-2:

                                 —

                                 Suedia și Finlanda:

                                             —

                                             Fără sortare, heringul baltic poate fi comercializat numai pe piața internă.

                                             —

                                             Pentru comercializare în alte state membre ale UE: sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 21 cm și > 21 cm (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

                                                         —

                                                         heringul baltic ≤ 21 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman;

                                                         —

                                                         heringul baltic > 21 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman numai pe piața internă sau poate fi comercializat în afara pieței interne numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

                                 —

                                 Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

                                             —

                                             Sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 21 cm și > 21 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

                                                         —

                                                         heringul baltic ≤ 21 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;

                                                         —

                                                         heringul baltic > 21 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

               2.2.   Somon

                     —

                     Somonul din ICES 24, 25 și 26:

                                 —

                                 Suedia, Finlanda și Letonia:

                                             —

                                             Somonul poate fi comercializat pentru piața internă (derogare);

                                             —

                                             comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

                                 —

                                 Germania, Danemarca, Estonia, Letonia și Polonia:

                                             —

                                             Somonul mai greu de 2 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

                                             —

                                             Somonul care cântărește mai puțin de 5,5 kg este conform după curățare (procedură aplicată în Danemarca și Polonia numai pentru ICES 24, 25 și 26), iar somonul de peste 5,5 kg și până la 7,9 kg este conform după curățarea și eliminarea părții ventrale (procedură aplicată în Polonia pentru ICES 24, 25 și 26).

                                             —

                                             Somonul curățat > 5,5 kg și somonul curățat cu partea ventrală eliminată > 7,9 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

                     —

                     Somonul din ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

                                 —

                                 Suedia, Finlanda și Letonia:

                                             —

                                             Somonul poate fi comercializat pentru piața internă (derogare).

                                             —

                                             Comercializare în alte state membre ale UE: numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

                                 —

                                 Germania, Danemarca, Estonia, Letonia și Polonia:

                                             —

                                             Somonul poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

               2.3.   Păstrăv (de mare)

                     —

                     Păstrăvul (de mare) din ICES 22, 23, 24, 25 și 26:

                                 —

                                 Suedia și Finlanda:

                                             —

                                             păstrăvul (de mare) poate fi comercializat pe piața internă (derogare);

                                             —

                                             comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

                                 —

                                 Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

                                             —

                                             păstrăvul (de mare) mai greu de 2 kg: păstrăvul poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE;

                                             —

                                             păstrăvul (de mare) curățat cu partea ventrală îndepărtată < 4,5 kg: conform (procedura aplicată în Polonia pentru ICES 22-23-24-25-26);

                                             —

                                             păstrăvul (de mare) curățat cu partea ventrală eliminată > 4,5 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

                     —

                     Păstrăvul (de mare) din ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

                                 —

                                 Suedia și Finlanda:

                                             —

                                             păstrăvul (de mare) poate fi comercializat pe piața internă (derogare);

                                             —

                                             comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

                                 —

                                 Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

                                             —

                                             păstrăvul (de mare) poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

               2.4.   Șprot

                     —

                     Șprotul din ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 poate fi comercializat în vederea consumului uman.

                     —

                     Șprotul din ICES 29, 30, 31 și 32:

                                 —

                                 sortare obligatorie în cazul șprotului ≤ 12,5 cm și a șprotului > 12,5 cm;
                                 șprotul ≤ 12,5 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;
                                 șprotul > 12,5 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

               2.5.   Ficat de cod

         Ficatul de cod din codul capturat în regiunea baltică este suspectat că nu este conform și, prin urmare, fiecare lot trebuie analizat pentru a se demonstra conformitatea înainte de a fi introdus pe piața UE.


				|

		52013DC0384

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Franța /* COM/2013/0384 final - 2013/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
cu scopul de a pune capăt situației de
deficit public excesiv în Franța
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
având în vedere recomandarea Comisiei
Europene,
întrucât:
(1)       În conformitate cu articolul
126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre
trebuie să evite deficitele publice excesive.
(2)       Pactul de stabilitate și
creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de
consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri
susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.
(3)       La 27 aprilie 2009, Consiliul
a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de
instituire a Comunității Europene (TCE) că în Franța există un deficit excesiv
și a emis recomandări pentru corectarea acestuia până cel târziu în 2012[1], în temeiul articolului 104
alineatul (7) din TCE și al articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al
Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării
procedurii de deficit excesiv[2].

(4)       În data de 2 decembrie 2009,
Consiliul a hotărât în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE că,
deși autoritățile franceze au luat măsuri eficiente, după adoptarea
recomandării s-au produs evenimente economice negative neprevăzute cu
consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. În consecință,
Consiliul a recomandat Franței să își corecteze deficitul excesiv până în 2013
cel târziu. Pentru a reduce deficitul public sub nivelul de 3% din PIB într-un
mod credibil și sustenabil, autorităților franceze li s-a recomandat: (a) să
implementeze măsurile de consolidare planificate pentru 2010 și să intensifice
efortul bugetar începând cu 2011, (b) să asigure realizarea unui efort bugetar
anual mediu de peste 1% din PIB în perioada 2010-2013 și (c) să precizeze
măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, dacă
condițiile ciclice permit acest lucru, și să accelereze reducerea deficitului
în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc mai bune decât
se estima la momentul recomandării. În recomandările sale, Consiliul a stabilit
termenul de 2 iunie 2010 pentru întreprinderea unor acțiuni eficiente în
conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE)
nr. 1467/97.
(5)       În data de 15 iunie 2010,
Comisia a concluzionat că, pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara
anului 2010, Franța a luat măsuri eficiente în conformitate cu recomandarea
Consiliului din 2 decembrie 2009 pentru a-și reduce deficitul public sub
valoarea de referință de 3% din PIB și a considerat că nu sunt necesare măsuri
suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv.
(6)       În conformitate cu articolul
3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul poate decide, la
recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul
articolului 126 alineatul (7) din TFUE dacă au fost luate măsuri eficiente și,
după adoptarea recomandării respective, au survenit evenimente economice
negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele
publice. Apariția unor evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe
nefavorabile majore asupra bugetului trebuie evaluată în raport cu previziunile
economice care au stat la baza recomandării Consiliului.
(7)       În conformitate cu articolul
126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al
Consiliului, Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în
cauză, invitându-l să pună capăt situației de deficit excesiv într-un termen
dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni pentru
luarea unor măsuri eficiente de către statul membru vizat în vederea corectării
deficitului excesiv. De asemenea, într-o recomandare pentru corectarea unui
deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite realizarea unor ținte bugetare
anuale care, pe baza previziunilor aflate la baza recomandării, să fie
compatibile cu o îmbunătățire anuală minimă a soldului structural, altfel spus
a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri
temporare, de cel puțin 0,5% din PIB ca valoare de referință.
(8)       Previziunile serviciilor
Comisiei din toamna anului 2009, care au stat la baza recomandării emise de
Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE în data de 2
decembrie 2009, au estimat că economia Franței va crește cu 1,2% în 2010 și cu
1,5% în 2011. Anii 2012 și 2013 se situau dincolo de orizontul previziunilor,
dar, pe baza ipotezei unei scăderi treptate a deviației negative considerabile
a PIB până în 2015, pentru 2012 și 2013 se preconiza o creștere mai accentuată
decât în 2011. Creșterea PIB în 2010 a fost semnificativ mai mare decât cea
estimată în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, în 2011 a
depășit cu puțin procentul preconizat de 1,5%, iar în 2012 economia Franței a
stagnat.
(9)       Previziunile serviciilor
Comisiei din primăvara anului 2013 estimează o scădere a PIB cu 0,1% în acest
an, ceea ce implică un scenariu mult mai nefavorabil și pentru 2013 decât cel
pe care s-a bazat recomandarea Consiliului din decembrie 2009. Precaritatea
venitului disponibil real al gospodăriilor, datorată în principal creșterii
șomajului și a impozitelor, va fi doar parțial compensată de încetinirea
inflației, în timp ce investițiile se preconizează că vor continua să scadă din
cauza nivelului redus al încrederii întreprinderilor. O ușoară relansare a
sectorului extern ar urma să se traducă printr-o redresare modestă a
activității în a doua jumătate a anului. Redobândirea treptată a încrederii și
creșterea venitului disponibil real – presupunând că nu se iau măsuri de
consolidare suplimentare – ar trebui să aibă ca rezultat o creștere pozitivă în
2014 (1,1%). În ciuda eforturilor guvernului de a sprijini ocuparea forței de
muncă, în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor în vârstă, rata
șomajului ar urma să crească și mai mult, ajungând la 10,6% în 2013 și la 10,9%
în 2014. Se estimează că rata inflației va scădea la 1,2% în 2013, pe fondul
reducerii prețurilor la energie, pentru a crește din nou anul viitor, în
special din cauza majorării planificate a TVA.
(10)     Criza economică a avut un
impact semnificativ și asupra soldului bugetului general. Deficitul a crescut
la cifra fără precedent de 7,5% din PIB în 2009, de la un nivel deja ridicat în
2008 (3,3%) din cauza acțiunii stabilizatorilor automați și a măsurilor
discreționare de stimulare fiscală aplicate de autorități în cadrul planului
european de redresare economică (PERE). În 2010, deficitul public a scăzut la
7,1% din PIB, reflectând atât efecte ciclice, cât și o îmbunătățire a soldului
structural (parțial compensată de măsuri one-off cu efect de creștere a
deficitului). Soldul structural s-a îmbunătățit cu 0,3% din PIB. În 2011,
deficitul a scăzut în mod semnificativ, până la 5,3% din PIB. Deși creșterea
PIB a rămas neschimbată în comparație cu 2010, la 1,7%, îmbunătățirea s-a
datorat în special intensificării eforturilor de consolidare și expirării
măsurilor din cadrul PERE. Efortul bugetar măsurat prin evoluția soldului
structural a fost de 1,2% din PIB. În 2012, deficitul a ajuns la 4,8% din PIB,
cu puțin sub ținta de 4,5% stabilită de autorități, în ciuda unui set amplu de
noi măsuri. O parte a diferenței se datorează costului operațiunii de salvare a
grupului bancar Dexia (0,1% din PIB). Soldul structural s-a îmbunătățit cu 1,1%
din PIB.
(11)     Conform previziunilor
serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, deficitul ar urma să scadă în
continuare în acest an, în principal ca urmare a măsurilor adoptate în cadrul
bugetului. Măsurile legate de venituri includ o nouă creștere a impozitelor
directe și a contribuțiilor sociale. Regulile actuale în materie de cheltuieli
(administrație centrală și asistență medicală) sunt reînnoite și acest lucru va
contribui la limitarea în continuare a cheltuielilor. Inflația mai mică decât
se preconizase și suspendarea parțială a indexării pensiilor din pilonul II, în
acord cu partenerii sociali, vor contribui la rândul lor la limitarea
cheltuielilor. Cu toate acestea, creșterea PIB, care se preconizează că va fi
din nou cu mult sub potențial, va afecta în mod negativ soldul. În ansamblu, se
estimează că deficitul va atinge 3,9% din PIB. Soldul structural ar urma să se
îmbunătățească cu încă 1,3% din PIB. În 2014, deficitul ar trebui să atingă
4,2% din PIB în ipoteza uzuală a menținerii politicilor actuale, în virtutea
căreia sunt luate în considerare doar măsurile care sunt suficient de
detaliate. În mod concret, o parte din măsurile care vizează finanțarea
creditului fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă recent
instituit nu au fost încă precizate și o serie de plăți de impozite one-off
vor expira la sfârșitul anului 2013. În ansamblu, se estimează că soldul
structural va rămâne, în linii mari, stabil anul viitor.
(12)     Pe baza previziunilor
serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, se estimează că deficitul
structural va scădea la 2,2% din PIB în acest an, față de 6,1% în 2009, adică
cu 1,0% din PIB în medie în perioada de referință 2010-2013. Dacă se ține cont
de revizuirile în jos ale creșterii PIB potențial (+ 0,1% din PIB) și de
veniturile excepționale (-0,2% din PIB) în comparație cu momentul emiterii
recomandării Consiliului, efortul bugetar mediu anual se ridică la 0,9% din
PIB, fiind așadar ușor sub efortul recomandat de peste 1% din PIB. Cu toate
acestea, o evaluare cuprinzătoare a măsurilor discreționare aplicate de autoritățile
franceze în perioada 2010-2013 duce la concluzia că impactul bugetar cumulat al
acestora se ridică la aproximativ 5¼% din PIB, adică 1,3% din PIB în medie pe
an. Pe lângă îmbunătățirea soldului structural, impactul anumitor măsuri
discreționare din această perioadă a permis compensarea tendinței de creștere
în mod autonom a cheltuielilor publice din cauza unor factori precum
îmbătrânirea populației, astfel că analiza dinspre bază spre vârf oferă o
imagine mai favorabilă decât abordarea inversă bazată pe soldul structural.
Aceste măsuri includ o creștere substanțială a impozitelor pe venit și pe
profit, completată de creșteri ale impozitelor indirecte și ale contribuțiilor
la asigurările sociale, înghețarea salariilor de bază ale funcționarilor
publici și economii obținute prin revizuirea generală a politicilor publice,
reforma pensiilor din 2010 și atingerea sau chiar depășirea sistematică a
obiectivului național în materie de cheltuieli cu asigurările de sănătate
(ONDAM). În lumina celor de mai sus, se poate considera că autoritățile din
Franța au luat măsuri eficiente.
(13)     Ponderea datoriei publice în
PIB, care în 2009 era de 79,2%, a depășit 90% anul trecut. Conform
previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, ponderea datoriei
va continua să crească în perioada analizată, atingând 94,0% din PIB în 2013 și
96,2% din PIB în 2014, pe fondul menținerii unor deficite publice relativ mari
și al unei creșteri modeste a PIB nominal. Ajustările stoc-flux, care includ
contribuțiile la Mecanismul european de stabilitate și împrumuturile directe
pentru țările din zona euro cărora li se aplică un program, vor contribui și
ele la creșterea datoriei publice.
(14)     Deteriorarea substanțială a
poziției bugetare determinată de situația generală mai precară a economiei în
raport cu cea aflată la baza recomandării Consiliului din 2009 sugerează că
formularea unor recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7)
din TFUE pentru Franța, în sensul prelungirii termenului de corectare a
deficitului excesiv, este justificată în conformitate cu regulile Pactului de
stabilitate și creștere.
(15)     În contextul unor
incertitudini puternice în ceea ce privește evoluțiile economice și bugetare,
ținta bugetară recomandată pentru ultimul an al perioadei de corectare ar
trebui să fie stabilită la un nivel net inferior valorii de referință, pentru a
garanta o corectare eficientă și durabilă a deficitului în termenul prevăzut.
(16)     Prelungirea cu doar un an a
termenului de corectare a deficitului excesiv ar impune realizarea în 2014 a
unui efort bugetar cu mult peste efortul mediu anual din perioada 2010-2013
recomandat de Consiliu în 2 decembrie 2009, ceea ce ar îngreuna totodată în mod
considerabil redresarea economică proiectată pentru anul următor. O prelungire
cu doi ani ar permite reducerea deficitului sub 3% din PIB în 2015, limitând în
același timp impactul asupra creșterii în 2014 și 2015. Acordarea unei perioade
suplimentare de doi ani ar permite atingerea țintelor de deficit de 3,9% din
PIB pentru 2013, 3,6% pentru 2014 și 2,8% pentru 2015. Îmbunătățirea anuală a
soldului bugetar structural astfel realizată ar fi de 1,3% din PIB în 2013 și
de 0,8% în 2014 și 2015. Dacă se ia în calcul și o eventuală tendință de
deteriorare a soldului structural, în 2014 și 2015 ar fi necesare măsuri
discreționare de peste 1% din PIB pe an.
(17)     Pentru a atinge țintele
bugetare, este esențial ca autoritățile să aplice în integralitate măsurile
deja adoptate pentru 2013 (estimate în prezent la aproximativ 1½% din PIB) și
să precizeze, să adopte și să pună în aplicare rapid măsuri de reducere a
cheltuielilor și/sau de creștere a veniturilor de peste 1% din PIB pe an în
2014 și în 2015 (impactul global al măsurilor adoptate/detaliate suficient până
în prezent pentru 2014-2015 este doar marginal). Mai exact, trebuie precizate
majoritatea economiilor planificate pentru a sprijini diferitele norme de
cheltuieli pentru 2014-2015. Menținerea după 2013 a înghețării salariilor de
bază pentru toate subsectoarele administrației publice nu a fost confirmată în
mod explicit. În plus, deși examinarea cheltuielilor publice (MAP, modernisation
de l'action publique) este în desfășurare, este încă neclar dacă se va
traduce prin economii consistente (și ușor de cuantificat). În ceea ce privește
sistemul de pensii, măsurile concrete pe care ar urma să se bazeze proiectul de
reformă nu au fost încă prezentate. Lipsesc de asemenea detaliile reducerii
planificate a cheltuielilor administrațiilor locale. În ceea ce privește
veniturile, o serie de plăți de impozite one‑off vor expira la sfârșitul
anului 2013 și până în prezent nu au fost anunțate măsuri concrete pentru a le
compensa. Scenariul macroeconomic al autorităților franceze pentru anul viitor
este în mod evident amenințat de riscuri. Concret, deși creșterea PIB ar trebui
să fie, potrivit estimărilor, de 1,2%, așadar foarte aproape de previziunile
serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013 (1,1%), scenariile bugetare
aferente sunt contradictorii: cel al autorităților franceze ia în calcul un efort
structural de 1% în 2014, în timp ce scenariul serviciilor Comisiei se bazează
pe o ușoară deteriorare a soldului structural. Consiliul bugetar nou creat (Haut
Conseil des finances publiques) a considerat, la rândul său, scenariul
macroeconomic care stă la baza țintei de deficit actuale pentru 2014 ca fiind
extrem de optimist. În ansamblu, situația va trebui monitorizată îndeaproape și
autoritățile ar trebui să fie pregătite să întreprindă acțiuni corective în caz
de derapaje ale cheltuielilor sau de pierderi de venituri.
(18)     Raportul din 2012 al Comisiei
privind sustenabilitatea finanțelor publice arată că Franța nu pare să se
confrunte cu un risc bugetar pe termen scurt. Pe termen mediu și lung,
riscurile par medii și reduse. Cu toate acestea, evoluțiile recente care
afectează sistemul de pensii sunt mai îngrijorătoare. În mod concret, cele mai
recente previziuni ale Consiliului consultativ pentru pensii (Conseil
d’orientation des retraites) arată deficite persistente ale sistemului până
în 2020. Acest lucru confirmă nevoia urgentă a unei noi reforme a pensiilor
pentru restabilirea completă a sustenabilității pe termen lung a finanțelor
publice.
(19)     Franța îndeplinește condițiile
de prelungire a termenului-limită pentru corectarea deficitului public excesiv
în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul
(CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de
deficit excesiv,
ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
(1)
Franța ar trebui să pună capăt situației actuale de
deficit excesiv cel mai târziu în 2015.
(2)
Franța ar trebui să atingă un deficit de 3,9% din
PIB în 2013, 3,6% în 2014 și 2,8% în 2015, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri
a soldului structural de 1,3% din PIB în 2013, de 0,8% în 2014 și de 0,8% în
2015, pe baza previziunilor extinse ale serviciilor Comisiei din primăvara
anului 2013.
(3)
Franța ar trebui să aplice integral măsurile deja
adoptate pentru 2013 (1½% din PIB) și să precizeze, să adopte și să pună în
aplicare rapid măsurile de consolidare necesare pentru 2014 și 2015 pentru a
realiza îmbunătățirea recomandată a soldului structural, procedând totodată,
așa cum este planificat în prezent, la o revizuire amănunțită a categoriilor de
cheltuieli pentru toate subsectoarele administrației publice, inclusiv la
nivelul securității sociale și al administrațiilor locale.
(4)
Franța ar trebui să utilizeze toate veniturile
excepționale în vederea reducerii deficitului. Măsurile de consolidare bugetară
ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului
general într-o manieră favorabilă creșterii.
(5)
Consiliul stabilește data de 1 octombrie 2013 ca
termen până la care Franța trebuie să ia măsuri eficiente și, în conformitate
cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului,
să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are
în vedere pentru atingerea țintelor.
În plus, autoritățile franceze ar trebui să
consolideze sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii printr-o
nouă adaptare a tuturor parametrilor pertinenți. Mai exact, reforma planificată
ar trebui să fie adoptată până la sfârșitul acestui an, așa cum se prevede în
prezent, și să reechilibreze sistemul în mod sustenabil până în 2020 cel
târziu, evitând în același timp orice nouă creștere a costului forței de muncă.
În plus, pentru a asigura succesul strategiei de consolidare fiscală, va fi
important, de asemenea, ca aceasta să fie sprijinită de reforme structurale
ample, conform recomandărilor Consiliului adresate Franței în contextul
Semestrului european și în particular al celor legate de procedura privind
dezechilibrele macroeconomice.
În afară de raportul prevăzut în recomandarea
(5), autoritățile franceze sunt invitate să raporteze progresele realizate în
implementarea acestor recomandări cel puțin o dată la șase luni, precum și
într-un capitol separat din programele de stabilitate, până la corectarea în
totalitate a deficitului excesiv.
Prezenta recomandare se adresează Republicii
Franceze.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               Toate documentele referitoare la
procedura de deficit excesiv pentru Franța pot fi consultate la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
[2]               JO L 209, 2.8.1997, p. 6.


title: Recomandarea Consiliului din 21 martie 2013 privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2011

text:
               26.3.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 88/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 21 martie 2013
   privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2011
   2013/C 88/01
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere cea de a patra Convenție ACP-CEE, semnată la Lomé la 15 decembrie 1989 (1), modificată prin acordul semnat la Mauritius la 4 noiembrie 1995 (2),
   având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind finanțarea și administrarea ajutoarelor comunitare în temeiul celui de al doilea Protocol financiar la cea de a patra Convenție ACP-CEE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de Al optulea fond european de dezvoltare (Al optulea FED), în special articolul 33 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul financiar din 16 iunie 1998 aplicabil cooperării în vederea finanțării dezvoltării în temeiul celei de a patra Convenții ACP-CE (4), în special articolele 66-74,
   după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de Al optulea FED astfel cum se prezintă la 31 decembrie 2011, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea și Al zecelea fond european de dezvoltare (FED) (5) privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 33 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de Al optulea FED este acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

               (2)

               Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de Al optulea FED în decursul exercițiului financiar 2011 a fost satisfăcătoare,

         RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de Al optulea FED pentru exercițiul financiar 2011.

      Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. HOGAN

      (1)  JO L 229, 17.8.1991, p. 3.

      (2)  JO L 156, 29.5.1998, p. 3.

      (3)  JO L 156, 29.5.1998, p. 108.

      (4)  JO L 191, 7.7.1998, p. 53.

      (5)  JO C 344, 12.11.2012, p. 243.


Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 21 iunie 2007 privind evoluţia negocierilor referitoare la decizia-cadru privind lupta împotriva rasismului i a xenofobiei (2007/2067(INI))


title: 2013/711/UE: Recomandarea Comisiei din 3 decembrie 2013 privind reducerea prezenței dioxinelor, a furanilor și a bifenililor policlorurați în produsele alimentare și în hrana pentru animale  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               4.12.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 323/37

         RECOMANDAREA COMISIEI
   din 3 decembrie 2013
   privind reducerea prezenței dioxinelor, a furanilor și a bifenililor policlorurați în produsele alimentare și în hrana pentru animale
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2013/711/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               Au fost adoptate mai multe măsuri ca parte a unei strategii globale de reducere a prezenței dioxinelor, a furanilor și a bifenililor policlorurați (PCB) în mediu, în produsele alimentare și în hrana pentru animale.

               (2)

               Nivelurile maxime pentru dioxine și pentru suma dioxinelor și a PCB de tipul dioxinei au fost stabilite, în ceea ce privește hrana pentru animale, în Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) și, în ceea ce privește produsele alimentare, în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (2).

               (3)

               Pentru a încuraja o abordare proactivă în vederea reducerii prezenței dioxinelor și a PCB de tipul dioxinei în produsele alimentare, nivelurile de intervenție pentru dioxinele și pentru PCB de tipul dioxinei din produsele alimentare au fost stabilite în Recomandarea 2011/516/UE a Comisiei (3), iar cele pentru dioxinele și PCB de tipul dioxinei din hrana pentru animale în Directiva 2002/32/CE.

               (4)

               Nivelurile de intervenție constituie un instrument pus la dispoziția autorităților competente și a operatorilor pentru semnalarea cazurilor în care este necesar să se identifice sursa de contaminare și să se ia măsuri pentru reducerea sau eliminarea acesteia.

               (5)

               Având în vedere faptul că sursele de dioxine și cele de PCB de tipul dioxinei sunt diferite, este necesar să se stabilească niveluri de intervenție separate pentru dioxine, pe de o parte, și pentru PCB de tipul dioxinei, pe de altă parte.

               (6)

               Este necesar, în prezent, să se recomande ca prezența dioxinelor, a PCB de tipul dioxinei și a altor PCB decât cei de tipul dioxinei în ouăle de găini crescute în aer liber, în ouăle ecologice, în ficatul de miel și de oaie, în crabul chinezesc, în plantele aromatice uscate și în argilele folosite ca supliment alimentar să facă obiectul unei supravegheri sporite.

               (7)

               În plus, este oportun să se precizeze că nivelurile de intervenție exprimate în funcție de produs se referă la greutatea umedă.

               (8)

               Prin urmare, Recomandarea 2011/516/UE ar trebui să fie înlocuită cu o nouă recomandare,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               1.

               Statele membre ar trebui să efectueze, în funcție de producția, utilizarea și consumul lor de hrană pentru animale și de produse alimentare, o monitorizare aleatorie a prezenței dioxinelor, a PCB de tipul dioxinei și a altor PCB decât cei de tipul dioxinei.

               2.

               Pe lângă monitorizarea menționată la punctul 1, statele membre ar trebui să monitorizeze în mod expres prezența dioxinelor, a PCB de tipul dioxinei și a altor PCB decât cei de tipul dioxinei în următoarele produse:

                           (a)

                           ouă de găini crescute în aer liber și ouă ecologice;

                           (b)

                           ficat de miel și de oaie;

                           (c)

                           crabul chinezesc, astfel:

                                       (i)

                                       în mușchiul din picioare și clești (separat);

                                       (ii)

                                       în „carnea maro” (organul digestiv) (separat);

                                       (iii)

                                       în produsul global (prin calcul, ținând seama de nivelurile constatate în mușchiul din picioare și clești și în carnea maro, precum și de proporția relativă a acestora);

                           (d)

                           plante aromatice uscate (hrana pentru animale și produse alimentare);

                           (e)

                           argile vândute ca supliment alimentar.

               3.

               În caz de nerespectare a dispozițiilor Directivei 2002/32/CE și ale Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 și în caz de detectare a unor niveluri de dioxine și/sau de PCB de tipul dioxinei superioare nivelurilor de intervenție specificate în anexa la prezenta recomandare, în ceea ce privește produsele alimentare, și în anexa II la Directiva 2002/32/CE, în ceea ce privește hrana pentru animale, statele membre, în colaborare cu operatorii:

                           (a)

                           inițiază anchete pentru a identifica sursa de contaminare;

                           (b)

                           iau măsuri pentru reducerea sau eliminarea sursei de contaminare.

               4.

               Statele membre ar trebui să prezinte Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) toate datele referitoare la prezența dioxinelor, a PCB de tipul dioxinei și a altor PCB decât cei de tipul dioxinei în produsele alimentare și în hrana pentru animale. Statele membre ar trebui să informeze Comisia și celelalte state membre cu privire la constatările lor, la rezultatele anchetelor lor și la măsurile luate pentru a reduce sau a elimina sursa de contaminare.

         Prezenta recomandare înlocuiește Recomandarea 2011/516/UE.

      Adoptată la Bruxelles, 3 decembrie 2013.

            Pentru Comisie

         Tonio BORG

            Membru al Comisiei

      (1)  Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

      (3)  Recomandarea 2011/516/UE a Comisiei din 23 august 2011 privind reducerea prezenței dioxinelor, a furanilor și a PCB din alimentația umană și animală (JO L 218, 24.8.2011, p. 23)

      ANEXĂ
      În sensul prezentei anexe, se aplică următoarele definiții:

                  (a)

                  „dioxine + furani (OMS-TEQ)” înseamnă suma dibenzo-para-dioxinelor policlorurate (PCDD) și a dibenzofuranilor policlorurați (PCDF), exprimată în echivalenți toxici (TEQ) ai Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), utilizând factorii OMS de echivalență toxică (TEF-OMS);

                  (b)

                  „PCB de tipul dioxinei (OMS-TEQ)” înseamnă suma de bifenili policlorurați (PCB), exprimată în echivalenți toxici ai OMS, folosind factorii OMS de echivalență toxică (TEF-OMS);

                  (c)

                  „TEF-OMS” înseamnă factorii OMS de echivalență toxică utilizați în vederea evaluării riscurilor pentru oameni, bazați pe concluziile reuniunii experților din cadrul Programului internațional pentru securitate chimică (IPCS) al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care a avut loc la Geneva în iunie 2005 [Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)].

                  Produse alimentare

                  Nivelul de intervenție pentru dioxine + furani (OMS-TEQ) (1)

                  Nivelul de intervenție pentru PCB de tipul dioxinei (OMS-TEQ) (1)

                  Carne și produse din carne (cu excepția organelor comestibile) (2) aparținând următoarelor animale:

                              —

                              bovine și ovine

                  1,75 pg/g grăsime (3)

                  1,75 pg/g grăsime (3)

                              —

                              păsări de curte

                  1,25 pg/g grăsime (3)

                  0,75 pg/g grăsime (3)

                              —

                              porcine

                  0,75 pg/g grăsime (3)

                  0,50 pg/g grăsime (3)

                  Grăsimi amestecate

                  1,00 pg/g grăsime (3)

                  0,75 pg/g grăsime (3)

                  Mușchi de pește de crescătorie și produse de piscicultură

                  1,50 pg/g greutate umedă

                  2,50 pg/g greutate umedă

                  Lapte crud (2) și produse lactate (2), inclusiv grăsimile din unt

                  1,75 pg/g grăsime (3)

                  2,00 pg/g grăsime (3)

                  Ouă de găină și produse din ouă (2)

                  1,75 pg/g grăsime (3)

                  1,75 pg/g grăsime (3)

                  Argile folosite ca supliment alimentar

                  0,50 pg/g greutate umedă

                  0,35 pg/g greutate umedă

                  Fructe, legume (inclusiv plante aromatice) și cereale (4)

                  0,30 pg/g greutate umedă

                  0,10 pg/g greutate umedă

         (1)  Concentrațiile maxime: concentrațiile maxime se calculează presupunându-se că toate valorile diferiților congeneri sub limita de cuantificare sunt egale cu limita de cuantificare.

         (2)  Produsele alimentare din această categorie, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (JO L 139, 30.4.2004, p. 55).

         (3)  Nivelurile de intervenție nu se aplică în cazul produselor alimentare cu un conținut de grăsime < 2 %.

         (4)  Pentru fructele uscate și legumele uscate (inclusiv plante aromatice uscate), nivelul de intervenție este de 0,5 pg/g pentru dioxine + furani și de 0,35 pg/g pentru PCB de tipul dioxinei, raportat la produsul vândut ca atare.