title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020 2020/C 282/08

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/46

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020
      (2020/C 282/08)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Grecia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Grecia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”) și progresele realizate de Grecia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, dezechilibrele identificate se referă la nivelul ridicat al datoriei publice, ratele ridicate ale creditelor neperformante din bilanțurile băncilor și din sectorul extern, în contextul unui potențial de creștere economică încă scăzut și al unui nivel ridicat al șomajului.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Grecia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Greciei din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Grecia, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre capitală și, în special, regiunile insulare și cele de munte, care s-au intensificat și mai mult în timpul anilor de criză financiară. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  La 30 aprilie 2020, Grecia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Grecia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,5 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 4,7 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 0,2 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 176,6 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 188,8 % în 2020, scăzând din nou la 176,8 % în 2021, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de litigiile nesoluționate și de obligațiile de serviciu public. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Grecia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,4 % din PIB. Aceste măsuri includ un sprijin economic temporar pentru salariați, persoanele care desfășoară activități independente, întreprinderile individuale și anumite profesii liberale afectate de pandemie, plata avansurilor rambursabile pentru întreprinderile care au înregistrat o cifră de afaceri în scădere, plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru angajații ale căror contacte de muncă au fost suspendate, amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, inclusiv sisteme de plată în rate a impozitelor pe o perioadă de cel puțin trei luni pentru toate întreprinderile, toți lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și toți salariații afectați de pandemia de COVID-19, o subvenționare a dobânzii la împrumuturile acordate întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) și cheltuieli mai ridicate în sectorul sănătății. În plus, Grecia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără furnizarea, prin intermediul Băncii Elene de Dezvoltare, a unei garanții în numerar pentru a sprijini împrumuturile bancare. Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor și ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Grecia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Greciei va fi de 6,4 % din PIB în 2020 și de 2,1 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 196,4 % în 2020 și la 182,6 % în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Grecia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că se respectă criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul privind deficitul nu a fost îndeplinit.

                  (16)

                  În ceea ce privește pandemia de COVID-19, răspunsul prompt al Greciei și asigurarea respectării restricțiilor par a fi demersuri eficace, având în vedere numărul relativ mic de cazuri de infectare confirmate până în prezent. Cu toate acestea, se preconizează că impactul economic al crizei generate de pandemia de COVID-19 va fi important, întrucât, față de alte state membre, Grecia se bazează în mare măsură pe sectorul turismului și pe cel al transporturilor. În sectorul turismului, Grecia ar putea pierde o mare parte a încasărilor față de 2019. Turismul reprezintă cel mai important export de servicii din economia Greciei, reprezentând 45 % din exporturile de servicii. Mai mult, se așteaptă ca sectorul transportului maritim, care reprezintă 40 % din exporturile de servicii, să fie, de asemenea, afectat de o scădere a cererii, pe fondul încetinirii ritmului în care se desfășoară comerțul mondial din cauza pandemiei. Se preconizează că măsurile de izolare, veniturile disponibile mai reduse și creșterea șomajului vor determina o scădere semnificativă a cererii interne.

                  (17)

                  Confruntată cu pandemia de COVID-19, Grecia și-a activat planul național de pandemie și a pus rapid în aplicare un set de măsuri fără precedent, inclusiv măsuri stricte de carantină și distanțare socială, în special a persoanelor suspectate de a fi avut vreun contact cu o persoană purtătoare a virusului. Autoritățile au adoptat o serie amplă de măsuri pentru a atenua impactul economic și social, în valoare de până la 10,5 % din PIB în 2020. Măsurile cuprind măsuri fiscal-bugetare echivalente cu 5 % din PIB, cu un impact bugetar net reprezentând 3,7 % din PIB, cărora li se adaugă amânări temporare la plata obligațiilor fiscale, reprezentând 1,9 % din PIB, precum și garanții în numerar pentru băncile comerciale, care ar putea asigura acordarea de împrumuturi noi suplimentare reprezentând până la 3,6 % din PIB. Sectorul de sănătate publică a beneficiat de un ajutor cu caracter excepțional în valoare de 273 de milioane EUR, care va fi destinat, de exemplu, angajării unui număr suplimentar de 2 000 de persoane în sectorul asistenței medicale, achiziționării de echipamente și materiale medicale, precum și efectuării unei campanii sporite de depistare.

                  (18)

                  Pentru a gestiona în continuare pandemia de COVID-19, trebuie îmbunătățite capacitatea, accesibilitatea și reziliența sistemului de sănătate. Nivelul plăților directe pentru serviciile de sănătate private și al plăților informale – care sunt strâns legate de gestionarea ineficientă a spitalelor – este încă ridicat. Acest lucru duce la inegalități. Accesul rămâne o problemă, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală fiind printre cele mai ridicate din Uniune, cu diferențe mari în funcție de venituri și de statutul profesional. La stabilirea nivelului de coplată nu s-a ținut seama în mod suficient de criteriul mijloacelor de trai astfel încât grupurile vulnerabile să fie protejate. Acest lucru este agravat de oferta excedentară și, prin urmare, de supraconsumul de medicamente adesea excesiv de scumpe. Pentru a remedia această problemă, Grecia pune în prezent în aplicare o reformă ambițioasă a sistemului de asistență medicală primară pentru a oferi acces la servicii esențiale de calitate pe termen scurt, precum și un sistem cuprinzător bazat pe triaj pentru întreaga populație, pe termen lung. Primele indicii sugerează că acest lucru se dovedește a fi esențial pentru a proteja cetățenii și a limita răspândirea virusului, asigurându-se utilizarea capacității depline a sistemului pentru a trata pacienții în funcție de nevoile acestora. Nu s-a găsit încă o soluție durabilă pentru cheltuielile în materie de sănătate, sustenabilitatea bugetară fiind în mare parte asigurată de un sistem de recuperare supus unei presiuni în creștere din cauza măsurilor structurale insuficiente. În ciuda unor acțiuni încurajatoare întreprinse recent, nivelul achizițiilor efectuate centralizat este încă redus. În 2018, cheltuielile publice destinate sănătății au fost sub media Uniunii, chiar și incluzându-se valoarea recuperării, care adaugă aproximativ 1 % din PIB. Sunt necesare o mai mare eficiență și resurse financiare suplimentare pentru a îmbunătăți eficacitatea, accesibilitatea și reziliența generală a sistemului de sănătate.

                  (19)

                  Trebuie luate măsuri pentru a se atenua impactul crizei generate de pandemia de COVID-19 asupra lucrătorilor și a întreprinderilor. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 19,9 % în 2020 și va coborî apoi la 16,8 % în 2021. Grecia a introdus deja o schemă temporară de reducere a costului forței de muncă pentru întreprinderile a căror activitate a fost suspendată sau grav afectată, protejând în același timp contractele de muncă și oferind sprijin pentru venit lucrătorilor afectați. Cu toate acestea, punerea în aplicare a unei scheme cuprinzătoare de șomaj tehnic ar oferi o soluție mai durabilă și mai flexibilă, iar autoritățile au luat măsuri în această direcție, prin adoptarea programului de sprijin pentru ocuparea forței de muncă SYN-ERGASIA care urmează să fie implementat în perioada 15 iunie-15 octombrie 2020. O astfel de schemă ar permite întreprinderilor să aplice o reducere a timpului de lucru într-un mod diferențiat, în funcție de gradul de restricționare a activităților lor, și să mențină în același timp funcționarea industriilor, împiedicând ca disponibilizările temporare să devină structurale. Extinderea modalităților de lucru flexibile, cum ar fi munca la distanță, care au fost limitate până în prezent în Grecia în comparație cu alte state membre, ar contribui, de asemenea, la menținerea activității economice și a locurilor de muncă în timpul izolării și distanțării sociale.

                  (20)

                  Criza generată de pandemia de COVID-19 riscă să exacerbeze din nou situația socială a unei mari părți a populației și să sporească inegalitățile în ceea ce privește veniturile. Înainte de pandemie, proporția populației elene expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială era încă una dintre cele mai ridicate din Uniune, copiii și persoanele apte de muncă având un risc mai mare decât persoanele în vârstă. Sărăcia persoanelor încadrate în muncă, accesul la locuințe la prețuri accesibile și sărăcia energetică au constituit, de asemenea, preocupări semnificative. Pentru a atenua impactul crizei, va fi esențial să li se asigure un nivel adecvat de venituri de substituție tuturor lucrătorilor afectați și persoanelor care desfășoară o activitate independentă, în special celor care nu au acces la protecție socială. De asemenea, va fi important să li se acorde sprijin persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv persoanelor inactive și lucrătorilor nedeclarați, prin consolidarea plaselor de siguranță socială. Având în vedere că este probabil ca mai multe persoane să aibă nevoie de plasele de siguranță de bază, va fi important să se îmbunătățească gradul de adecvare a sprijinului minim pentru venit. Accesul cuprinzător la serviciile sociale este necesar pentru grupurile cele mai defavorizate și vulnerabile, inclusiv pentru persoanele cu handicap, refugiați și solicitanții de azil. În plus, serviciile de îngrijire pe termen lung nu sunt suficient dezvoltate. Grecia ar trebui, de asemenea, să promoveze în continuare accesul la locuințe la prețuri accesibile, în special pentru gospodăriile expuse riscului de sărăcie, de exemplu prin introducerea unei scheme de asistență pentru proprietarii vulnerabili care au un credit ipotecar.

                  (21)

                  Criza generată de pandemia de COVID-19 a stopat evoluțiile pozitive ale pieței forței de muncă observate în ultimii ani, iar șomajul se preconizează că va crește din nou. Pentru a sprijini o redresare solidă a ocupării forței de muncă în perioada de după criză, Grecia trebuie să finalizeze reformele pentru a spori eficacitatea politicilor de reinserție pe piața muncii, în special a programelor de formare. Va fi esențială creșterea capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă de a oferi un sprijin continuu și individualizat persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Grecia trebuie să acorde o atenție deosebită tinerilor și femeilor, categorii mai afectate de lipsa oportunităților de angajare. De asemenea, dialogul social poate fi îmbunătățit prin sprijinirea implicării active și semnificative a partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor, inclusiv în elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri de abordare a impactului crizei generate de pandemia de COVID-19. Guvernul ar trebui să își concentreze eforturile asupra îmbunătățirii competențelor de bază pentru toți, inclusiv a competențelor digitale. Abordarea problemei pe care o reprezintă rezultatele școlare slabe, perfecționarea învățământului profesional și tehnic și adoptarea la scară largă a învățării în rândul adulților vor fi esențiale. Pentru a reduce necorelarea competențelor și a accelera redresarea pieței forței de muncă, este esențial să se sporească calitatea și relevanța pe piața muncii a educației și formării.

                  (22)

                  Furnizarea unui sprijin durabil sub formă de lichidități, inclusiv capital circulant, întreprinderilor afectate, cu precădere IMM-urilor și microîntreprinderilor, în special prin împrumuturi și garanții, a constituit, pe bună dreptate, o prioritate a guvernului încă de la începutul răspunsului la pandemia de COVID-19. În temeiul cadrului temporar privind ajutoarele de stat, Grecia a introdus trei scheme de creștere a lichidității întreprinderilor, și anume: (i) o schemă de plăți în avans rambursabile; (ii) o schemă de garanții în numerar pentru acoperirea creditelor bancare și (iii) o schemă de subvenționare a dobânzii pentru împrumuturile în curs. Este important ca, în acest proces, sectorul bancar să își îndeplinească rolul de intermediar, cu sprijinul autorităților, pentru a menține fluxul de creditare necesar, pe baza evaluării adecvate a riscului de credit și a standardelor prudente de creditare, raportând în același timp cu precizie orice deteriorare a calității activelor. Sprijinirea capacității sectorului bancar de a oferi soluții durabile de restructurare a datoriei debitorilor viabili afectați de criză va fi esențială pentru garantarea calității activelor, consolidându-se în același timp redresarea economică.

                  (23)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei aferente proiectului și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Sporirea investițiilor care stimulează creșterea economică în sectoarele prioritare va avea un rol esențial în susținerea creșterii pe termen mai lung și în reducerea disparităților regionale. În 2019, nivelul de realizare a investițiilor publice a fost cu peste 1 % din PIB mai mic decât ceea ce se planificase, menținându-se performanțele nesatisfăcătoare similare din anii precedenți. Autoritățile au început să abordeze această subexecuție persistentă prin stabilirea unui „program național de dezvoltare” pentru a consolida normele de reglementare a dezvoltării, gestionării, finanțării și punerii în aplicare a proiectelor sprijinite, precum și a unui plan de acțiune pentru îmbunătățirea previziunilor și monitorizarea investițiilor publice. Având în vedere rolul important pe care îl vor juca investițiile publice în lansarea redresării economice după criza provocată de pandemia de COVID-19, este esențial să se abordeze eventualele obstacole administrative rămase și să se stabilească o rezervă de noi proiecte. Instituirea unui mecanism specific de pregătire a proiectelor ar putea îmbunătăți și accelera în continuare investițiile publice. O punere în aplicare mai eficientă a investițiilor publice ar stimula și mai mult creșterea datorită efectului multiplicator. Grecia ar putea beneficia, de asemenea, de achiziții publice mai eficiente și mai durabile ca parte integrantă a eforturilor sale de a îmbunătăți și a raționaliza cheltuielile publice, precum și de a garanta un mediu de afaceri competitiv. Acest lucru ar necesita abordarea deficiențelor identificate, cum ar fi fenomenul persistent al numărului excesiv de mic de licitații, prin măsuri legislative și administrative adecvate.

                  (24)

                  Pentru relansarea economiei Greciei va fi nevoie, de asemenea, de abordarea unor vulnerabilități de lungă durată și valorificarea potențialelor oportunități viitoare. Printre sectoarele în care sunt necesare investiții semnificative se numără transporturile și logistica, fiind necesar sprijin în special pentru transportul feroviar, siguranța rutieră și modernizarea nodurilor intermodale, precum și pentru gestionarea deșeurilor solide și a apelor uzate urbane, domenii în care sunt necesare investiții durabile din punctul de vedere al mediului. Transformarea Greciei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita, de asemenea, investiții publice și private importante, pe o perioadă îndelungată. Investițiile planificate, de exemplu proiectele la scară mică în domeniul eficienței energetice și al renovării clădirilor, precum și proiectele privind energia din surse regenerabile ar putea fi concentrate la începutul perioadei, contribuind la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19. Activitățile de pregătire a măsurilor de redresare pe termen mediu pot beneficia de investițiile prevăzute în planurile naționale privind energia și clima ale statelor membre, în listele de proiecte de interes comun și în planurile de dezvoltare a infrastructurii. Investițiile de acest tip ar putea include conexiuni transfrontaliere pentru importul și exportul de energie între state membre învecinate pentru a se asigura aprovizionarea durabilă cu energie a persoanelor și a întreprinderilor din Grecia, precum și măsuri care să asigure tranziția justă a regiunilor celor mai afectate de planul ambițios al Greciei de a renunța la generarea de energie pe bază de lignit. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Grecia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Greciei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (25)

                  În pofida anumitor progrese înregistrate în anii precedenți, Grecia trebuie să își accelereze eforturile de îmbunătățire a performanței sale digitale, inclusiv prin implementarea de instrumente și servicii digitale în administrația publică, în sistemul de justiție și în întreprinderi. Menținerea dinamicii și a câștigurilor obținute prin lansarea unei serii de servicii digitale de la începutul pandemiei de COVID-19 va fi deosebit de pertinentă pentru administrația publică și pentru faza de redresare. O abordare strategică privind accelerarea utilizării tehnologiilor digitale în toate sectoarele economice, inclusiv în administrația publică, precum și interoperabilitatea diferitelor sisteme informatice, în special a bazei de date privind supravegherea pieței, ar contribui la reducerea decalajelor în materie de productivitate față de statele membre a căror monedă este euro și ar ușura sarcina administrativă. Îmbunătățirea disponibilității rețelelor de foarte mare capacitate și utilizarea internetului de foarte mare viteză sunt, de asemenea, prioritare. În ceea ce privește competențele digitale, Grecia rămâne sub media Uniunii, întrucât, în 2019, numai 51 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 16 și 74 de ani păreau să aibă cel puțin competențe digitale de bază, comparativ cu media Uniunii de 58 %. Perfecționarea competențelor digitale le va permite tuturor persoanelor din Grecia să se bucure de acces egal la serviciile electronice, va ajuta întreprinderile să utilizeze în mod eficace munca la distanță și instrumentele electronice și le va permite tuturor cursanților, indiferent că e vorba de școală, de universitate sau de educația adulților, să participe pe deplin la învățământul la distanță. Persoanele care provin din medii defavorizate, inclusiv refugiații și solicitanții de azil, precum și persoanele care locuiesc în zone îndepărtate și rurale ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită.

                  (26)

                  În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Activarea supravegherii mai stricte pentru Grecia în temeiul Deciziilor de punere în aplicare (UE) 2018/1192 (8) și (UE) 2019/338 (9) ale Comisiei confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să continue să adopte măsuri pentru a aborda potențialele surse de dezechilibre macroeconomice, punând în aplicare în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică solidă și durabilă. Grecia și-a luat angajamentul în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a continua toate reformele-cheie adoptate în cadrul programului până la finalizarea integrală a acestora. De asemenea, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsuri specifice legate de politicile bugetare și bugetar-structurale, bunăstarea socială, stabilitatea financiară, piața forței de muncă și piața produselor, privatizare, funcționarea sistemului de justiție, administrația publică și lupta anticorupție. Aceste reforme structurale sunt din ce în ce mai importante pentru eforturile Greciei de a-și relansa economia. Punerea în aplicare și finalizarea cu succes a acestor reforme ar trebui să contribuie în mod semnificativ la sprijinirea creșterii economice a Greciei pe termen mediu și lung. Grecia face obiectul unei raportări trimestriale cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul supravegherii mai stricte, iar un raport favorabil poate, pe o bază semestrială, să deschidă calea pentru aplicarea unor măsuri de reducere a datoriei în valoare de 0,7 % din PIB pe an. Deblocarea primelor două tranșe de măsuri de politică contingentă privind datoria, în valoare de 970 de milioane EUR și, respectiv, 767 de milioane EUR a fost convenită de Eurogrup în aprilie 2019 și, respectiv, în decembrie 2019. Cel de al șaselea raport privind supravegherea mai strictă, care evaluează progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor sale, a fost publicat la 20 mai 2020.

                  (27)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

                  (28)

                  În special, este esențial ca, în situația actuală, să se pună în continuare accentul pe reorganizarea sistemului bancar pentru a se menține stabilitatea financiară și a se elibera capacități în sectorul bancar, astfel încât să se poată finanța redresarea economică. Sectorul bancar a devenit mai rezilient, ceea ce a condus la eliminarea controalelor asupra capitalului în septembrie 2019, dar provocările și riscurile moștenite rămân ridicate. Printre acestea se numără un stoc încă mare de credite neperformante, o poziție de capital care este în concordanță cu cerințele de capital, dar se confruntă cu o creștere a cererii de capital pe termen mediu, precum și o rentabilitate scăzută, dependentă de creșterea creditării. Ca urmare, băncile din Grecia sunt în mod special expuse riscului de creștere a costurilor de finanțare și de deteriorare din nou a calității activelor din cauza pandemiei de COVID-19. Măsuri precum promovarea unei funcționări neîntrerupte a pieței secundare pentru creditele neperformante, în paralel cu acordarea de noi împrumuturi și cu restructurarea creditelor viabile pe termen lung în conformitate cu standardele prudente de creditare, pot avea un rol-cheie în realizarea dublului obiectiv de atenuare a impactului pandemiei asupra calității activelor și de abordare a problemei creditelor neperformante moștenite. Punerea în aplicare a unei reforme a cadrului juridic care să permită executarea fără restricții a garanțiilor reale de la debitorii aflați în stare de nerambursare poate constitui un pas esențial în această direcție.

                  (29)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Grecia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (30)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Grecia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (31)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Greciei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Greciei în 2019. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Grecia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (32)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (10) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (33)

                  În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și 2021, Grecia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate și să asigure un acces adecvat și egal la asistență medicală.

                  2.

                  Să atenueze impactul asupra ocupării forței de muncă și impactul social al crizei provocate de COVID-19, inclusiv prin punerea în aplicare a unor măsuri precum scheme de șomaj tehnic și asigurarea unui sprijin de activare eficace.

                  3.

                  Să implementeze rapid măsuri prin care să furnizeze lichidități, un flux continuu de credite și alte tipuri de finanțare a economiei, concentrându-se în special pe IMM-urile cele mai afectate de criză. Să concentreze la începutul perioadei aferente proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către logistică și transporturi sigure și durabile, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructura de mediu, precum și către infrastructura digitală de foarte mare capacitate și competențele digitale. Să îmbunătățească eficacitatea și digitalizarea administrației publice și să promoveze transformarea digitală a întreprinderilor.

                  4.

                  Să continue și să finalizeze reformele în conformitate cu angajamentele pentru perioada ulterioară programului asumate în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a lansa o redresare economică durabilă, după reducerea treptată a restricțiilor impuse din cauza pandemiei de COVID-19.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 42.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (JO L 140, 27.5.2013, p. 1).

         (8)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei din 11 iulie 2018 cu privire la activarea unei supravegheri mai stricte pentru Grecia (JO L 211, 22.8.2018, p. 1).

         (9)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/338 a Comisiei din 20 februarie 2019 privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia (JO L 60, 28.2.2019, p. 17).

         (10)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2020 2020/C 282/09

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/54

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2020
      (2020/C 282/09)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Spania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Spania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Potrivit analizei, nivelurile ridicate ale datoriei externe și interne, atât publice, cât și private, constituie în continuare vulnerabilități, în contextul unei rate a șomajului încă ridicate, și au relevanță transfrontalieră.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Spania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Spaniei din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru este valabil, de exemplu, pentru regiunile care se bazează în cea mai mare măsură pe turism, cum ar fi cele situate pe coasta Mediteranei, în Andaluzia sau în Insulele Baleare și în Insulele Canare, unde peste un sfert din locurile de muncă sunt legate de turism. Acest lucru antrenează un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale din Spania. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  La 1 mai 2020, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Spania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria.

                  (12)

                  La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Spaniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 0,6 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,65 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală realizată de Comisie confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Acesta este un factor relevant în raportul Comisiei elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Spania a criteriului datoriei în 2019.

                  (13)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un deficit de 2,8 % din PIB în 2019 la un deficit de 10,3 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 95,5 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 115,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (14)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Spania a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 3,2 % din PIB. Cuantificarea măsurilor de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, odată ce este luat în calcul tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, furnizarea de sprijin pentru venit lucrătorilor aflați în șomaj tehnic, scutiri specifice de contribuții la asigurările sociale și o prestație specială de încetare a activității pentru lucrătorii independenți a căror activitate a fost suspendată sau care au suferit o scădere semnificativă a veniturilor. În plus, Spania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 9,2 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără în special garanțiile pentru împrumuturi (8,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Spania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (15)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Spaniei va fi de –10,1 % din PIB în 2020 și de –6,7 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 115,6 % în 2020 și la 113,7 % în 2021.

                  (16)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Spania a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (17)

                  Măsurile luate pentru a opri răspândirea virusului care provoacă COVID-19 au un efect important asupra economiei și ar putea duce la o pierdere de 9,4 % din PIB în acest an. Impactul asupra ocupării forței de muncă, deși dificil de calculat în acest moment, va fi, de asemenea, considerabil. Aproape 700 000 de persoane și-au pierdut locul de muncă de la începutul crizei provocate de COVID-19, mai exact din februarie până în mai. Efectul asupra ocupării forței de muncă este în momentul de față atenuat de faptul că aproape 3,5 milioane de lucrători au fost înscriși în sisteme de șomaj tehnic (ERTE), ceea ce a împiedicat până în prezent pierderi imediate de locuri de muncă. Consecințele pandemiei de COVID-19 în Spania vor fi agravate de faptul că o proporție ridicată din forța de muncă lucrează în întreprinderi mici și mijlocii (IMM), de ponderea sectoarelor care sunt deosebit de afectate și care probabil se vor redresa mai lent, printre care turismul și comerțul cu amănuntul, precum și de rata ridicată de lucrători cu contract temporar în cadrul forței de muncă (26,3 % în 2019). Toți acești factori ar putea duce la un număr mare de pierderi de locuri de muncă și ar amplifica șocul. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului (care era de 13,6 % în februarie 2020) va crește la 18,9 % în 2020, urmând să scadă la 17 % în 2021.

                  (18)

                  Autoritățile spaniole au încercat să atenueze impactul pandemiei de COVID-19 și al perioadei de izolare prin diverse pachete de măsuri, a căror valoare totală este de 145 de miliarde EUR. În cadrul eforturilor lor de combatere a bolii COVID-19, autoritățile și-au majorat cheltuielile cu serviciile sociale și de sănătate. Autoritățile au facilitat, de asemenea, utilizarea ERTE, cu scopul de a menține locurile de muncă și de a sprijini veniturile gospodăriilor. Salariații înscriși în ERTE primesc o prestație în valoare de 70 % din baza contribuției lor la asigurările sociale, cu un plafon inferior de 502 EUR și un plafon superior de 1 402 EUR. Raporturile de muncă rămân intacte pe durata aplicării ERTE, iar posibilitatea de a recurge la acest instrument juridic în cazuri de forță majoră legate de COVID-19 a fost recent prelungită până cel puțin la 30 iunie 2020. Întreprinderile care recurg la ERTE sunt scutite de obligația de a plăti o parte foarte mare din contribuțiile la asigurările sociale pentru lucrătorii cărora li se aplică acest sistem, cu condiția să le păstreze locurile de muncă timp de cel puțin șase luni de la reluarea activităților. Aceste măsuri merg mână în mână cu ajutoarele specifice (amânarea plății impozitelor, reduceri ale contribuțiilor la asigurările sociale și garanții de stat) acordate IMM-urilor și lucrătorilor independenți, care constituie temelia economiei spaniole, și reprezintă o încercare de a-i ajuta pe aceștia să evite falimentul și să își reia rapid activitatea de îndată ce se va încheia criza provocată de COVID-19. De asemenea, au fost adoptate măsuri de garantare a unui sprijin temporar pentru venit pentru lucrătorii independenți, lucrătorii cu contracte atipice și lucrătorii vulnerabili, care, în condiții normale, nu ar avea acces la protecție socială.

                  (19)

                  Sistemul de sănătate spaniol a obținut rezultate bune în materie de sănătate, în pofida nivelului relativ scăzut de investiții. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra sistemului de sănătate și a evidențiat vulnerabilitatea acestuia la șocuri. Acțiunile imediate se concentrează asupra consolidării capacităților în ceea ce privește lucrătorii din domeniul sănătății și infrastructura și produsele medicale critice, pentru a salva vieți și a restabili starea de sănătate în timpul pandemiei. În timpul crizei provocate de COVID-19, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă care primesc îngrijire rezidențială au fost deosebit de expuse. Trebuie să se asigure accesul continuu al acestora la asistență medicală și socială, inclusiv la servicii de îngrijire de urgență și de terapie intensivă. Ulterior, eforturile ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate, astfel încât acesta să poată din nou să funcționeze optim cât mai repede posibil și să facă față mai bine unor noi șocuri. Pandemia de COVID-19 a scos la iveală diferite probleme structurale existente, unele dintre acestea provenind din investiții insuficiente în infrastructuri fizice și din deficiențe în ceea ce privește recrutarea și condițiile de muncă ale lucrătorilor din domeniul sănătății. Există disparități regionale în ceea ce privește cheltuielile, resursele fizice și personalul, iar coordonarea dintre diferitele niveluri ale administrației publice nu este întotdeauna eficace. Pe termen mediu, furnizarea de asistență medicală ar putea răspunde mai bine provocărilor reprezentate de îmbătrânirea populației și de creșterea numărului persoanelor care suferă de afecțiuni cronice și al persoanelor cu handicap. Asistența medicală primară și dezvoltarea e-sănătății joacă un rol primordial în această privință. Pe termen mediu, va fi important să se asigure faptul că scăderea probabilă a resurselor ca urmare a încetinirii creșterii economice nu va afecta acoperirea medicală a populației și nu va duce la inechități în ceea ce privește accesul la servicii medicale.

                  (20)

                  În pofida mai multor ani de progrese semnificative în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, piața spaniolă a forței de muncă înregistra încă niveluri ridicate ale șomajului și ale segmentării pieței forței de muncă înainte de pandemia de COVID-19. Datele preliminare indică o creștere foarte mare a nivelului șomajului în Spania ca urmare a crizei provocate de COVID-19, ceea ce va afecta atât capacitatea deja limitată a serviciilor de ocupare a forței de muncă de a sprijini lucrătorii și angajatorii, cât și serviciile sociale. Pe termen mediu, în vederea obținerii redresării ar trebui să se instituie măsuri de sprijinire a ocupării forței de muncă, adoptate în consultare cu partenerii sociali, cum ar fi eliminarea treptată a sistemelor de șomaj tehnic, revizuirea sistemului de stimulente pentru angajare pentru a promova mai bine formele durabile de ocupare a forței de muncă, în special pentru tinerii lucrători, precum și asigurarea flexibilității condițiilor de muncă. Creșterea numărului de studenți care urmează studii în domeniile științei și tehnologiilor digitale, sporirea atractivității educației și a formării profesionale și asigurarea unor oportunități flexibile de perfecționare și recalificare profesională ar putea contribui la satisfacerea cererii tot mai mari în ceea ce privește competențele tehnice necesare pentru tranziția verde și cea digitală care vor însoți redresarea. Cu titlu mai general, îmbunătățirea orientării educaționale și profesionale și oferirea unui sprijin adecvat elevilor și studenților dezavantajați și regiunilor rămase în urmă ar putea contribui la rezultate educaționale mai bune. Pentru ca măsurile care ar putea fi adoptate în vederea realizării acestor obiective să aibă succes, va trebui să se aloce timpul necesar pentru construirea unui consens social și politic amplu și de durată în ceea ce privește reformele.

                  (21)

                  Din cauza efectelor pandemiei de COVID-19 asupra pieței forței de muncă, a fost necesar să se sprijine de urgență veniturile gospodăriilor afectate de criza provocată de COVID-19. Facilitarea utilizării sistemelor de șomaj tehnic a fost esențială în această privință. Cu toate acestea, lucrătorii temporari cu contracte pe termen foarte scurt, care constituie cea mai mare parte a noilor șomeri și dintre care mulți sunt tineri, de multe ori nu sunt eligibili pentru protecția standard împotriva șomajului. Pentru a sprijini o redresare durabilă și coeziunea socială, este necesar să se asigure faptul că toți lucrătorii, inclusiv lucrătorii temporari și cei independenți, au acces la o protecție socială adecvată și la politici active în domeniul pieței forței de muncă, pe lângă măsurile de urgență luate deja de guvern.

                  (22)

                  Criza provocată de COVID-19 va duce probabil la creșterea nivelurilor deja ridicate de sărăcie și excluziune socială în Spania, în special în rândul familiilor cu copii. În 2019, Spania era statul membru cu cea mai scăzută medie a prestațiilor familiale pe copil. Familiile cu venituri scăzute spre medii nu au dreptul la prestațiile pentru copii din Spania (care fac obiectul unor condiții stricte), iar deducerile fiscale le oferă doar un avantaj limitat. Cheltuielile cu protecția socială rămân puternic orientate către persoanele în vârstă și se preconizează că nivelul cheltuielilor cu pensiile va crește semnificativ pe termen mediu spre lung în cazul în care abaterile anunțate de la prevederile reformei sistemului de pensii din 2013 vor căpăta caracter permanent și nu se vor lua măsuri compensatorii adecvate. Dimpotrivă, contextul economic și social dificil creat de pandemia de COVID-19 necesită o solidaritate între generații în favoarea generațiilor mai tinere. Ajutorul de șomaj pentru șomerii de lungă durată și lucrătorii care nu îndeplinesc condițiile pentru a participa la sistemele contributive este în prezent dispersat în cadrul mai multor sisteme, ceea ce duce la o acoperire redusă. În Spania, doar 20 % din potențialii beneficiari au acces la sistemele regionale de venit minim existente, pe fondul unor disparități regionale importante în ceea ce privește acoperirea, durata, condițiile de acces și adecvarea. În actualul context, în care sunt necesare măsuri urgente, un sistem național permanent de garantare a veniturilor, cu o acoperire estimată de peste două milioane de beneficiari, a fost adoptat recent și își așteaptă ratificarea de către parlament, urmând să fie completat de sistemele regionale de venit minim existente. Impactul acestui sistem asupra reducerii sărăciei și sustenabilitatea sa pe termen scurt și mediu nu pot fi evaluate în această etapă.

                  (23)

                  Un alt factor agravant legat de pandemia de COVID-19 în Spania este faptul că numărul mare de IMM-uri reprezintă o parte importantă a ocupării forței de muncă. Pentru a preveni falimentele evitabile, au fost adoptate de urgență măsuri de acordare a unui sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri și pe sectoarele care vor fi afectate mai mult și pe termen mai lung de criza provocată de COVID-19, cum ar fi turismul (care în 2019 reprezenta 12 % din PIB-ul Spaniei). Pentru a da rezultate, aceste măsuri ar trebui puse în aplicare rapid și eficient de către intermediarii financiari. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice vor contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. În vederea asigurării eficacității acestor măsuri, este important să se mențină eforturile de reducere a sarcinii administrative și de oferire de servicii publice digitale eficiente. Sprijinirea întreprinderilor din sectoarele cele mai afectate de criza provocată de COVID-19, protejarea competitivității societăților exportatoare și promovarea internaționalizării ca mijloc de consolidare a rezilienței întreprinderilor sunt cruciale pentru succesul redresării.

                  (24)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Perspectivele de redresare ale Spaniei vor depinde de capacitatea sa de a asigura creșterea productivității și de a promova inovarea, inclusiv prin intermediul tranziției digitale și a celei verzi. Rezultatele în materie de inovare ale Spaniei se situează sub media Uniunii în toate regiunile. Spania are rezultate nesatisfăcătoare în ceea ce privește capacitatea întreprinderilor de a inova, de a investi în active corporale și necorporale și de a utiliza în mod optim competențele populației, ceea ce ar putea avea un efect negativ asupra competitivității acestora într-o economie bazată pe cunoaștere. Criza provocată de COVID-19 a evidențiat importanța digitalizării în menținerea accesului la serviciile guvernamentale și la educație și formare, precum și în menținerea locurilor de muncă și a activității economice. Înainte de perioada de izolare, numai jumătate dintre școlile din Spania dispuneau de platforme de învățare digitală adecvate, existând disparități regionale semnificative. Trecerea bruscă la învățarea digitală a fost o provocare deosebită și pentru elevii și studenții vulnerabili, care nu aveau acces la soluții digitale acasă. Spania ar trebui să se asigure că toți elevii și studenții beneficiază de acces la învățarea digitală, inclusiv cei din zonele rurale și care fac parte din gospodării vulnerabile. Sprijinirea digitalizării întreprinderilor ar promova, de asemenea, competitivitatea întreprinderilor spaniole în cadrul lanțurilor valorice globale și ar spori capacitatea de a exporta a acestora, în special a IMM-urilor și a microîntreprinderilor. Adoptarea digitalului, inclusiv a tehnologiilor digitale avansate, și reducerea decalajului digital dintre zonele urbane și cele rurale ar îmbunătăți capacitatea de inovare a economiei spaniole. În plus, consolidarea guvernanței în materie de cercetare și inovare la toate nivelurile, precum și îmbunătățirea calității cercetării prin evaluări sistematice și stimularea organizațiilor de cercetare să coopereze cu sectorul privat ar putea duce la eficientizarea politicilor privind cercetarea și inovarea și ar putea accelera difuzarea inovării, ceea ce ar contribui la redresare.

                  (25)

                  Transformarea Spaniei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții considerabile și de durată în energie din surse regenerabile, infrastructuri energetice durabile, eficiență energetică și transporturi durabile, printre altele. Investițiile ar trebui să fie concentrate la începutul perioadei, pentru a contribui la tranziția verde pe parcursul procesului de redresare, în conformitate cu Planul național al Spaniei privind clima și energia. Promovarea unui sistem energetic integrat ar trebui să faciliteze pătrunderea pe piață a energiei din surse regenerabile. Reducerea consumului de energie al clădirilor private și publice prin renovări la scară largă, precum și dezvoltarea rețelelor inteligente și a stocării energiei electrice din surse regenerabile ar contribui la o mai bună gestionare a cererii, sprijinind în același timp crearea de locuri de muncă pe parcursul procesului de redresare. Efectuarea de investiții suplimentare în infrastructurile energetice, inclusiv în interconectările rețelelor electrice cu restul Uniunii, ar contribui la îmbunătățirea integrării pieței interne de energie a Uniunii, consolidându-se în același timp concurența și facilitându-se introducerea energiei din surse regenerabile. De asemenea, ar trebui să se facă eforturi suplimentare de promovare a transportului durabil și eficient, inclusiv prin consolidarea serviciilor de transport public și prin instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, în special pentru vehiculele electrice. De asemenea, vor fi necesare investiții care să permită o utilizare mai extinsă a transportului feroviar de marfă, inclusiv a conexiunilor transfrontaliere cu Franța și Portugalia și a legăturilor cu porturile și cu centrele logistice. În plus, anumite zone din Spania sunt printre cele mai expuse la schimbările climatice din Europa. Resursele de apă sunt supuse unor presiuni, iar situația privind infrastructura pentru gestionarea apei și a deșeurilor nu este aceeași în întreaga țară. Investițiile verzi pot contribui la combaterea efectelor negative ale schimbărilor climatice, precum valurile de căldură, secetele, inundațiile și incendiile forestiere, la conservarea pădurilor, la îmbunătățirea calității aerului și a gestionării apei și a deșeurilor, precum și la dezvoltarea potențialului economiei circulare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Spania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Spaniei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (26)

                  În Spania, fragmentarea și barierele în materie de reglementare împiedică întreprinderile să beneficieze de economii de scară și au un impact negativ asupra productivității. Legea privind unitatea pieței, care este deja pusă în aplicare de instanțe și de autoritățile din domeniul concurenței, ar trebui utilizată mai activ pentru promovarea unei mai bune reglementări și concurențe pe perioada redresării. În acest context, restricțiile stricte în materie de proprietate și de piață care au vizat asigurarea furnizării de bunuri și servicii strategice în timpul pandemiei de COVID-19 ar trebui eliminate de îndată ce va înceta situația de urgență. La un nivel mai general, o coordonare mai pronunțată și susținută între diferitele niveluri ale administrației publice ar putea duce la creșterea eficacității politicilor ce vizează facilitarea redresării. De asemenea, este esențial să se asigure că structura de guvernanță creată deja de actele legislative de punere în aplicare a directivelor din 2014 privind achizițiile publice poate funcționa la maximum cât mai curând posibil, pentru a garanta o utilizare eficientă a investițiilor publice care pot sprijini redresarea. Ar trebui intensificată activitatea de elaborare a strategiei naționale cuprinzătoare în domeniul achizițiilor publice, în strânsă cooperare cu reprezentanții administrației publice de la toate nivelurile (central, regional și local), prin intermediul Comitetului de cooperare.

                  (27)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (28)

                  De asemenea, încheierea rapidă a procedurilor de insolvență va avea un rol esențial în asigurarea lichidității societăților și a unei realocări eficace a resurselor, precum și în promovarea spiritului antreprenorial și a stabilității sectorului financiar. Este esențial să se protejeze capacitatea sistemului judiciar de a trata în mod eficient procedurile de insolvență. Acest lucru este deosebit de important, deoarece actuala suspendare a activității instanțelor și creșterea preconizată a numărului de litigii ca urmare a recesiunii cauzate de pandemia de COVID-19 pot exacerba și mai mult provocările existente, ca urmare a procedurilor tot mai lungi și a numărului tot mai mare de cauze aflate pe rol.

                  (29)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Spania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (30)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Spania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (31)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Spaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (32)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (33)

                  În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2 și 4,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența și capacitatea sistemului de sănătate în ceea ce privește lucrătorii din domeniul sănătății, produsele și infrastructura medicală critică.

                  2.

                  Să sprijine ocuparea forței de muncă prin măsuri de păstrare a locurilor de muncă, stimulente eficace pentru angajare și dezvoltarea competențelor. Să consolideze protecția față de șomaj, în special pentru lucrătorii cu contracte atipice. Să îmbunătățească gradul de acoperire și de adecvare al sistemelor de venit minim și al sprijinului familial, precum și accesul la învățarea digitală.

                  3.

                  Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor de furnizare de lichidități pentru IMM-uri și pentru lucrătorii independenți, inclusiv prin evitarea efectuării cu întârziere a plăților. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către stimularea cercetării și a inovării, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructurile energetice, gestionarea apei și a deșeurilor și transporturile durabile.

                  4.

                  Să îmbunătățească coordonarea dintre diferitele niveluri ale administrației publice și să consolideze cadrul pentru achizițiile publice pentru a sprijini în mod eficient redresarea.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 48.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.