				|

		52012PC0566

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situaţiei de deficit public excesiv în Portugalia /* COM/2012/0566 final - 2012/ () */

			   	Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
cu scopul de a pune capăt situaţiei
de deficit public excesiv în Portugalia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcţionarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 126
alineatul (7),
având în vedere recomandarea Comisiei
Europene,
întrucât:
(1)       În conformitate cu
articolul 126 din TFUE, statele membre trebuie să evite deficitele
publice excesive.
(2)       Pactul de stabilitate şi
creştere are la bază obiectivul unor finanţe publice solide ca
mijloc de consolidare a condiţiilor propice stabilităţii
preţurilor şi unei creşteri susţinute şi durabile,
care să contribuie la crearea de locuri de muncă.
(3)       La 2 decembrie 2009,
Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din
TFUE, că în Portugalia există un deficit excesiv şi, în temeiul
articolului 126 alineatul (7) din TFUE şi al articolului 3
din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
privind accelerarea şi clarificarea aplicării procedurii de deficit
excesiv, a adresat acestui stat membru o recomandare de corectare a deficitului
excesiv până cel târziu în 2013. Pentru a reduce deficitul public nominal
sub valoarea de referinţă de 3 % din PIB până în 2013,
Consiliul a recomandat un efort bugetar anual mediu de 1¼ % din PIB pe perioada
2010-2013. Pentru calcularea efortului bugetar anual mediu, s-a luat ca punct
de plecare deficitul pe 2011 prognozat în previziunile serviciilor Comisiei din
toamna anului 2009. Efortul bugetar total necesar pentru a atinge obiectivul
unui deficit nominal inferior valorii de 3 % până la termenul‑limită
a fost apoi calculat pe baza ipotezei unei reduceri treptate a deviaţiei
PIB-ului până în 2015.
(4)       La 15 iunie 2010, Comisia a
concluzionat că Portugalia luase măsuri eficace în
concordanţă cu recomandarea din 2 decembrie 2009 a
Consiliului, pentru a aduce propriul deficit public sub valoarea de
referinţă de 3 % din PIB şi a considerat, prin urmare,
că nu mai era necesară nicio măsură suplimentară în
cadrul procedurii de deficit excesiv.
(5)       În conformitate cu
articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,
în cazul în care s‑au luat măsuri eficace, iar, după adoptarea
recomandării respective, survin evenimente economice negative
neprevăzute, cu consecinţe nefavorabile majore pentru finanţele
publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei
recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7)
din TFUE. Apariţia unor evenimente economice nefavorabile neprevăzute
cu consecinţe negative majore asupra bugetului trebuie evaluată în
raport cu previziunile economice care au stat la baza recomandării
Consiliului.
(6)       În conformitate cu
articolul 126 alineatul (7) din TFUE şi cu articolul 3 din
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, Consiliul trebuie
să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l
să pună capăt situaţiei de deficit excesiv într-un termen
dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen‑limită
de maximum şase luni în care statul membru vizat să ia măsuri
eficace în vederea corectării deficitului excesiv. În recomandarea sa de
corectare a deficitului excesiv, Consiliul trebuie de asemenea să solicite
atingerea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la
baza recomandării, să permită o ameliorare anuală minimă
a soldului structural (altfel spus a soldului ajustat ciclic, fără
măsurile one-off şi temporare) de cel puţin 0,5 %
din PIB, ca valoare de referinţă.
(7)       După înregistrarea unei
scăderi semnificative de 2,9 % a PIB-ului real în 2009, în 2010
economia portugheză a revenit la o evoluţie pozitivă de 1,4 %,
datorată în mare parte unor factori excepţionali care au stimulat
exporturile şi consumul privat. Economia a intrat din nou în recesiune în 2011,
când PIB-ul real a scăzut cu 1,7 %, dar acest declin a fost mai mic
decât se prevăzuse iniţial, deoarece exporturile nete puternice au
compensat parţial reducerea substanţială a consumului privat
şi a investiţiilor. În acelaşi timp, situaţia pieţei
muncii a continuat să se agraveze. Conform celei mai recente
actualizări de către serviciile Comisiei a perspectivelor economice
din Portugalia, care ţine seama de măsurile bugetare prezentate de
autorităţi în timpul celei de-a cincea revizuiri a programului de
ajustare economică de la începutul lunii septembrie, PIB-ul real ar urma
să scadă cu 3,0% în 2012, ca rezultat al unei noi scăderi a
cererii de pe piaţa internă, mai exact în ceea ce priveşte
investiţiile. În acelaşi timp, exporturile se comportă bine
şi, în ciuda unei scăderi a ritmului în ultimul an, pe fondul
reducerii cererii externe, se aşteaptă ca ele să câştige
noi cote de piaţă. În 2013, creşterea va continua să fie
lentă, reflectând o creştere mai redusă a importurilor
partenerilor comerciali din zona euro şi aplicarea unor noi măsuri de
consolidare bugetară, dar este de aşteptat ca ea să
redevină uşor pozitivă spre jumătatea anului, datorită
unei redresări a exporturilor şi investiţiilor. Conform
previziunilor la nivelul întregului an, rata de creştere a PIB-ului ar
urma să scadă cu aproximativ 1 %, în timp ce, în 2013, se
aşteaptă ca şomajul să atingă o rată maximă
uşor superioară valorii de 16 %.
(8)       Deficitul public a ajuns la -9,8 %
din PIB în 2010, în scădere uşoară faţă de ‑10,2 %
din PIB în 2009. Acest rezultat nesatisfăcător s-a datorat în
principal reclasificării statistice a unor întreprinderi de stat şi
parteneriate public-privat (PPP) din sectorul administraţiei publice,
precum şi costurilor legate de salvare a două bănci aflate în
dificultate. Aceste efecte nu au fost compensate decât parţial de efectul one-off
al transferului unui fond de pensii către sectorul administraţiei
publice şi de veniturile ceva mai mari faţă de anul precedent.
În 2011, deficitul a atins 4,2 % din PIB, faţă de obiectivul de 5,9 %
din PIB. Performanţa nominală peste aşteptări se
explică printr-un transfer al fondurilor de pensii ale băncilor
către sistemul de securitate socială, care a servit la eliminarea
decalajului bugetar de 1½ % din PIB. Guvernul a reacţionat prompt în
cursul primei jumătăţi a anului pentru a corecta rezultatele
bugetare nesatisfăcătoare, prin adoptarea unor măsuri
suplimentare pe partea de venituri – cum ar fi suprataxa excepţională
pe venitul persoanelor fizice şi creşterea cotei TVA aplicate
energiei electrice şi gazelor naturale (care a trecut de la regimul de
cotă redusă la cel standard) – însoţite de o reducere a
cheltuielilor. Prin urmare, decalajul bugetar se explică în principal prin
existenţa unor factori excepţionali care au agravat deficitul, ca de
exemplu veniturile nefiscale sub aşteptări provenite din concesiuni
şi bunuri imobiliare, înregistrarea datoriilor unei întreprinderi de stat
şi ale unui PPP aflate ambele în domeniul de competenţă al
guvernului regional din Madeira şi reclasificarea unui PPP în cadrul
administraţiei publice, după introducerea taxelor.
(9)       Potrivit celei mai recente
actualizări de către serviciile Comisiei a perspectivelor economice
din Portugalia, în cazul unor politici neschimbate, deficitul public general
este estimat la 5,3 % în 2012, faţă de deficitul de 4,5 %
din PIB preconizat în legea bugetului şi în Programul de stabilitate pe 2012.
Bugetul pe 2012, modificat prin suplimentul său din martie, include
măsuri de consolidare estimate la 5 ½ % din PIB. Măsurile de
reducere a cheltuielilor includ reducerea salariilor şi a pensiilor, alături
de un nivel mai scăzut de ocupare a forţei de muncă în sectorul
public şi de o reducere a cheltuielilor cu sănătatea şi
educaţia, iar în cazul întreprinderilor de stat, o diminuare a
cheltuielilor de capital şi a celor curente. Măsurile de
creştere a veniturilor se bazează pe o impozitare indirectă
crescută prin mărirea cotei de TVA la anumite bunuri şi servicii
care beneficiază de taxe de nivel redus sau intermediar. Modificările
impozitării directe au constat, în cea mai mare parte, în lărgirea bazei
de impozitare prin reducerea deducerilor şi a scutirilor aplicate
impozitului pe venit şi impozitului pe profit.
(10)     În 2012, se preconizează
o abatere de la planul bugetar de aproximativ 2¼ % din PIB, legată în
principal de reechilibrarea într-un ritm peste aşteptări a economiei
către exporturile cu presiune fiscală redusă şi de
creşterea peste aşteptări a ratei şomajului care apasă
asupra bugetelor de securitate socială. Pierderile de venituri
afectează ansamblul economiei şi sunt legate de impozitele directe
şi indirecte, precum şi de contribuţiile la asigurările
sociale, care se situează la niveluri aflate sub aşteptări.
Schimbarea bazelor de impozitare a condus la o pierdere globală de
aproximativ 2 % din PIB, faţă de veniturile preconizate în bugetul
pe 2012, în timp ce deficitul restant de ¼ % din PIB se datorează
operaţiunilor one-off. Evoluţia globală a cheltuielilor
se desfăşoară conform planurilor, creşterea cheltuielilor
cu prestaţiile de şomaj fiind contrabalansată de economiile din
alte domenii, în special de cele legate de remuneraţiile angajaţilor.
O contribuţie la compensarea parţială a pierderilor de venituri
va fi adusă de economiile în valoare de 1,5% din PIB – reprezentând o
reducere a plăţilor de dobânzi nete şi reprogramarea fondurilor
structurale ale UE – şi, eventual, de veniturile one-off provenind
din concesionarea unui aeroport. Ţinând cont de caracterul one-off
al unora dintre factorii care contribuie la reducerea deficitului în 2012,
decalajul din acest an se traduce prin reportarea, în 2013, a unui deficit de
aproximativ 1½ % din PIB, cauzată de reducerea bazelor de impozitare
şi de evoluţia pieţei forţei de muncă.
(11)     Potrivit celei mai recente
actualizări de către serviciile Comisiei a perspectivelor economice
din Portugalia, în ipoteza unor politici nemodificate, deficitul public pentru 2013
ar urma să se ridice la 4¾ % din PIB, cifră comparabilă cu
obiectivul iniţial de 3 %. În cadrul programului de ajustare
economică pentru Portugalia, scenariul politicilor neschimbate ia în
considerare măsurile convenite prin Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE
a Consiliului din 17 mai 2011 privind acordarea de asistenţă
financiară din partea Uniunii pentru Portugalia şi prin cea de a
patra actualizare a Memorandumului de înţelegere privind condiţiile
specifice de politică economică dintre Comisia Europeană,
acţionând în numele Uniunii Europene, şi Republica Portugalia. Cea
de-a patra revizuire a Memorandumului de înţelegere privind condiţiile
specifice de politică economică prevedea măsuri de consolidare
bugetară în valoare de aproximativ 2 % din PIB în 2013, printre care
o importantă reducere a cheltuielilor prin reducerea masei salariale
şi diminuarea cheltuielilor în domeniile educaţiei şi
sănătăţii, cuplată cu câştiguri realizate în urma
restructurării administraţiei centrale şi a întreprinderilor de
stat. Pe partea de venituri, măsurile vizau lărgirea bazei de
impozitare prin reducerea avantajelor şi a deducerilor fiscale legate de
impozitul pe venit şi de impozitul pe profit şi prin majorarea
accizelor. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2012, care se
bazează pe o strategie similară, măsurile de consolidare
fiscală sunt estimate la aproximativ 1,4 % din PIB.
(12)     Din ultima actualizare a
perspectivelor economice din Portugalia efectuată de serviciile Comisiei
rezultă că deficitul structural se ridica la -8,7 % din PIB în 2009,
la -8,5 % din PIB în 2010 şi la ‑6,3 % din PIB în 2011. Se
preconizează că acesta va atinge ‑4,2 % din PIB în 2012.
Aceste previziuni implică un efort bugetar aparent mediu (calculat ca
diferenţă între deficitele structurale) de 1,5 % din PIB între 2010
şi 2012, care este superior efortului bugetar anual minim mediu de 1¼ %
din PIB specificat de Consiliu pentru perioada 2010‑2013. Ţinând
seama de evoluţia scenariului macroeconomic dintre proiecţiile care
stau la baza recomandărilor Consiliului din 2 decembrie 2009
şi previziunile actuale, efortul bugetar mediu anual estimat între 2010
şi 2012 ar fi mai mare cu 0,8 puncte procentuale din PIB. Prin urmare,
Portugalia a întreprins măsuri eficace în vederea atingerii obiectivului
de deficit structural pentru 2012.
(13)     Conform previziunilor
serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, care au stat la baza
recomandării emise la 2 decembrie 2009 de către Consiliu în temeiul
articolului 126 alineatul (7) din TFUE, era de aşteptat ca economia
portugheză să crească cu 0,3 % în 2010 şi cu 1,0 %
în 2011. Anii 2012 şi 2013 se aflau dincolo de orizontul respectivei
previziuni, dar, pe baza ipotezei unei scăderi treptate, până în 2015,
a deviaţiei negative considerabile a PIB‑ului, pentru 2012 şi 2013
se preconiza, implicit, o creştere mai accentuată decât în 2011.
Rezultatul PIB-ului real pentru 2010 şi 2011 a fost foarte departe de
traiectoria preconizată în previziunile din toamna anului 2009, el
înregistrând o creştere mai puternică – dar nesustenabilă – în 2010,
datorată în mare măsură unor factori excepţionali şi o
creştere mult mai scăzută în 2011. În plus, creşterea
economică s-a bazat într-o mult mai mică măsură pe cererea
internă. Contribuţia sa globală pentru 2010 şi 2011 a fost
de -5 puncte procentuale din PIB, faţă de previziunea de 0,6 puncte
procentuale. În acelaşi timp, piaţa
forţei de muncă s-a deteriorat într-o mai mare măsură
şi mai rapid decât se estimase în previziunile serviciilor Comisiei din
toamna anului 2009. Ultima actualizare a
previziunilor serviciilor Comisiei referitoare la economia portugheză
anticipează rate de creştere negativă semnificative pentru 2012
şi 2013. În plus, creşterea va continua probabil să se bazeze în
principal pe exporturile nete. Aceste previziuni de creştere indică
faptul că economia portugheză a fost afectată de evenimente
neprevăzute.
(14)     Datoria publică
brută a crescut de la 93,3 % în 2010 la 107,8 % din PIB în 2011
şi, conform ultimei actualizări de către serviciile Comisiei a
perspectivelor economice din Portugalia, se preconizează că ea va
creşte la 119,1 % din PIB în 2012, urmând să atingă 123,7 %
din PIB în 2013. Ea va depăşi, astfel, în toată această
perioadă, valoarea de referinţă menţionată în tratat.
Această creştere a ponderii datoriei se datorează în principal
creşterii nivelului plăţilor dobânzilor, inclusiv al plăţilor
legate de împrumuturile acordate în temeiul programului şi, într-o mai
mică măsură, dinamicii deficitului primar. Ajustarea stoc-flux
este semnificativă în 2012, contribuind cu 3,3 puncte procentuale din PIB
la creştere, şi este legată de planul privind decontarea
facturilor furnizorilor organismelor publice şi de alte operaţiuni
restante.
(15)     Poziţia bugetară s-a
deteriorat substanţial în raport cu ipotezele formulate în recomandarea
iniţială a Consiliului, din cauza unor perspective economice mai
defavorabile decât cele preconizate, care se traduc şi prin venituri fiscale
mai mici. În plus, recesiunea economică marcată afectează în mod
extrem de negativ ocuparea forţei de muncă şi rata
şomajului. Acest fapt influenţează negativ atât veniturile, cât
şi cheltuielile, determinând o scădere a contribuţiilor la
asigurările sociale şi transferuri sociale mai mari. Luând în
considerare toţi aceşti factori şi având în vedere în special
deteriorarea pronunţată a perspectivelor bugetare de la adoptarea
primei recomandări a Consiliului în temeiul articolului 126
alineatul (7) din TFUE şi faptul că Portugalia a întreprins
măsuri eficace, acordarea unui an suplimentar pentru corectarea
deficitului excesiv ar fi, în aceste condiţii, justificată.
(16)     Acordarea unui an suplimentar
pentru corectarea deficitului excesiv necesită atingerea următoarelor
obiective intermediare de deficit nominal: 5,0% din PIB pentru 2012, 4,5 %
din PIB pentru 2013 şi 2,5 % din PIB pentru 2014, definite în cea
de-a cincea actualizare a Deciziei de punere în aplicare 2011/344/UE a
Consiliului. Pe baza versiunii actualizate a previziunilor serviciilor Comisiei
referitoare la perspectivele economice din Portugalia, aceste obiective privind
deficitul nominal ar duce la o ameliorare subiacentă a soldului bugetar
structural de 2,3 % din PIB în 2012, de 1,6 % din PIB în 2013 şi
de 1,3 % din PIB în 2014. Autorităţile portugheze vor adopta
măsuri suplimentare pentru a atinge obiectivele de deficit în 2012, 2013
şi 2014 şi pentru a răspunde necesităţilor
identificate în cea de-a cincea revizuire a Programului de ajustare
economică. În plus, autorităţile vor elabora măsuri de
urgenţă pentru a evita apariţia în anii următori a
oricăror derapaje cauzate de eventualele riscuri de punere în aplicare.
(17)     În ciuda unei relative acalmii
înregistrate în ultimele luni, datoria suverană portugheză
rămâne supusă unei presiuni puternice a pieţei. De aceea,
credibilitatea efortului de consolidare trebuie întărită. Acest lucru
ar necesita specificarea detaliată a tuturor măsurilor structurale
care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor bugetare în 2013 şi 2014
şi accelerarea ratei de reducere a deficitului în cazul în care
condiţiile economice sau bugetare se dovedesc a fi mai bune decât se
estimează în momentul de faţă. Importanţa luării
rapide a unor măsuri prin care să se evite riscul de derapaje
viitoare justifică termenul mai scurt, de trei luni, prevăzut pentru
luarea unor măsuri eficace.
(18)     La 6 iulie, Consiliul a
adoptat recomandări specifice pentru Portugalia, invitând acest stat
membru să pună în aplicare măsurile prevăzute în Decizia de
punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului şi detaliate ulterior în
Memorandumul de înţelegere din 17 mai 2011 cu completările
ulterioare. În ansamblu, aceste măsuri au ca scop adoptarea unei strategii
de consolidare bugetară credibile şi echilibrate, susţinute de
măsuri bugetare structurale şi de o supraveghere bugetară
îmbunătăţită a întreprinderilor de stat şi a
PPP-urilor, de reforme structurale profunde şi urgente pe piaţa
produselor şi cea a serviciilor, precum şi de eforturi de protejare a
sectorului financiar printr-o recapitalizare susţinută de mecanisme
de protecţie.
(19)     În paralel cu revizuirile
periodice ale Programului de ajustare economică pentru Portugalia, astfel
cum sunt definite în Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului,
monitorizarea progreselor înregistrate în punerea în aplicare a angajamentelor
sale legate de procedura de deficit excesiv va fi efectuată la un interval
de trei luni.
(20)     Portugalia îndeplineşte
condiţiile de prelungire a termenului‑limită pentru corectarea
deficitului public excesiv în conformitate cu dispoziţiile articolului 3
alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea şi
clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv,
RECOMANDĂ
AUTORITĂŢILOR PORTUGHEZE:
(1)
să pună capăt situaţiei actuale
de deficit excesiv până în 2014.
(2)
să realizeze o ameliorare a soldului
structural de 2,3 % din PIB în 2012, de 1,6 % din PIB în 2013 şi
de 1,3 % din PIB în 2014, în vederea aducerii deficitului public nominal
sub valoarea de referinţă de 3 % din PIB până în 2014, pe
baza versiunii actualizate a previziunilor serviciilor Comisiei referitoare la
perspectivele economice din Portugalia. Obiectivele
deficitului nominal ar trebui să fie următoarele: 5,0 % din PIB
pentru 2012, 4½ % din PIB pentru 2013
şi 2,5 % din PIB în 2014.
(3)
să pună în aplicare măsurile
adoptate în bugetul pe 2012 şi în suplimentul acestuia din martie şi
să ia măsuri suplimentare în valoare de 0,3 % din PIB pentru a
menţine deficitul în limita a 5,0 % din PIB. Aceste măsuri
includ îngheţarea anumitor credite bugetare din 2012 destinate proiectelor
de investiţii încă nedemarate, mărirea taxelor de timbru
aplicate proprietăţilor cu valoare ridicată şi a cotelor de
impozitare pe venitul din investiţii, anticiparea unora dintre
măsurile din bugetul pe 2013 vizând reducerea prestaţiilor sociale,
precum şi aplicarea altor măsuri capabile să genereze atât
economii în consumul intermediar, cât şi venituri din vânzări.
(4)
să adopte măsuri de consolidare
permanente de 3,0 % din PIB pentru a atinge obiectivul de 4,5 % din
PIB în 2013. În absenţa unor dispoziţii contrare, măsurile de
adoptat în legea bugetului pe 2013 includ: i) o reducere a masei salariale prin
reducerea semnificativă a numărului de angajaţi din sectorul
public, a plăţilor pentru orele suplimentare şi a drepturilor
nesalariale; ii) îmbunătăţirea testării mijloacelor de trai
şi reducerea anumitor programe şi beneficii sociale; iii) adâncirea
reformei sistemului de sănătate şi a întreprinderilor de stat.
Pe partea de venituri, măsurile preconizate includ: i) o reformă
a impozitului pe venit, în sensul simplificării structurii impozitelor,
eliminarea unor cheltuieli fiscale, creşterea cotei de impozitare medii,
îmbunătăţind în acelaşi timp progresivitatea,
ii) lărgirea bazei de impozitare a profitului, prin eliminarea
deductibilităţii dobânzii şi iii) creşterea
impozitelor pe proprietate. În cazul în care apar derapaje,
autorităţile portugheze vor adopta măsuri de urgenţă
în 2013.
(5)
să adopte măsuri de consolidare permanente
de 1¾ % din PIB, pentru a atinge obiectivul de deficit stabilit pentru 2014.
Pentru cea de a şasea revizuire a Programului de ajustare economică
se va realiza o revizuire cuprinzătoare a cheltuielilor, pentru a se
specifica pe deplin măsurile în valoare de aproximativ 4 miliarde de euro
pentru perioada 2014-2015 şi se vor specifica pe deplin măsuri
până la jumătatea lunii februarie 2013. Planurile de consolidare
fiscală pentru perioada 2014-2015 vor fi prezentate în toate detaliile în
Programul de stabilitate pentru 2013.
(6)
să întreprindă acţiuni eficace
pentru a pune în aplicare prezenta recomandare în termen de trei luni de la
adoptarea acesteia şi să prezinte, conform articolului 3 alineatul (4a)
din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, un raport detaliat referitor la strategia de
consolidare avută în vedere pentru atingerea obiectivelor fixate.
În plus, Consiliul invită
autorităţile portugheze:
- ca, pe lângă raportul prevăzut în
recomandare [punctul (6)] şi în paralel cu cerinţele definite în
Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului din 17 mai 2011
privind acordarea de asistenţă financiară din partea Uniunii
pentru Portugalia, să prezinte un raport cu privire la progresele
înregistrate în ceea ce priveşte punerea în aplicare a prezentei recomandări,
o dată la trei luni şi într-un capitol separat în cadrul programelor
de stabilitate care vor fi elaborate până în 2015.
- să menţină dinamismul
reformei în ceea ce priveşte gestiunea finanţelor publice prin
reformarea legii-cadru a bugetului pentru a respecta noile normele de
guvernanţă bugetară ale Uniunii Europene şi să
continue în direcţia îmbunătăţirii transparenţei
şi a controlului în toate etapele execuţiei bugetare, asigurând în
acelaşi timp respectarea cadrului său bugetar pe termen mediu şi
a obiectivelor la toate nivelurile administraţiei publice. Prezenta
recomandare se adresează Republicii Portugheze.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Preşedintele


               19.2.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 65/168

         P7_TA(2013)0278
   Revizuirea în 2013 a organizării și funcționării SEAE
   Recomandarea Parlamentului European din 13 iunie 2013 adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vicepreședinte al Comisiei Europene, Consiliului și Comisiei privind revizuirea în 2013 a organizării și funcționării SEAE (2012/2253(INI))
   (2016/C 065/24)

      Parlamentul European,

               —

               având în vedere articolul 27 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevede înființarea unui serviciu european pentru acțiune externă (SEAE), a cărui sarcină este de a asista Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

               —

               având în vedere articolul 21 alineatul (3) din TUE, care prevede că Înaltul Reprezentant asistă Consiliul și Comisia în asigurarea coerenței între diferitele domenii ale acțiunii externe a Uniunii,

               —

               având în vedere articolul 26 alineatul (2) din TUE, care prevede că Consiliul și Înaltul Reprezentant asigură unitatea, coerența și eficiența acțiunii Uniunii,

               —

               având în vedere al treilea paragraf din articolul 35 din TUE, care prevede că misiunile diplomatice și consulare ale statelor membre și delegațiile Uniunii contribuie la punerea în aplicare a dreptului la protecție al cetățenilor Uniunii pe teritoriul țărilor terțe,

               —

               având în vedere articolul 36 din TUE, care prevede că Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vicepreședinte al Comisiei Europene (ÎR/VP) consultă periodic Parlamentul European cu privire la aspectele principale și opțiunile fundamentale din domeniul politicii externe și de securitate comune și ale politicii de securitate și apărare comune și îl informează în privința evoluției acestora și se asigură că punctele de vedere ale Parlamentului European sunt luate în considerare în mod corespunzător,

               —

               având în vedere articolul 42 din TUE, care conferă ÎR/VP autoritatea de a face propuneri în domeniul politicii de securitate și apărare comună, inclusiv inițierea de misiuni, folosind atât resursele naționale, cât și cele ale Uniunii;

               —

               având în vedere articolul 13 alineatul (3) din Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 de înființare a Serviciului european de acțiune externă (în continuare Decizia SEAE), care prevede că Înaltul Reprezentant efectuează, până la jumătatea anului 2013, o revizuire a organizării și a funcționării SEAE, ce va cuprinde, printre altele, implementarea articolului 6 alineatele (6) și (8) referitoare la echilibrul geografic, la care adaugă, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a deciziei,

               —

               având în vedere articolele 298 și 336 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede procedura legislativă ce se aplică în materie de personal,

               —

               având în vedere Declarația ÎR/VP cu privire la responsabilitatea politică (denumită în continuare Declarația ÎR/VP) (1),

               —

               având în vedere raportul pe 2012 privind personalul SEAE din 24 iulie 2012, prezentat conform articolului 6 alineatul (9) din Decizia SEAE,

               —

               având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru buget, Comisiei pentru control bugetar, precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0147/2013),

               A.

               întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus obiectivul de a asigura unitatea, coerența și eficacitatea acțiunilor externe desfășurate de Uniunea Europeană;

               B.

               întrucât SEAE este un organism nou cu caracter hibrid, care se bazează pe surse comunitare și interguvernamentale, organism unic în istoria UE și de la care, prin urmare, nu trebuie așteptată o funcționalitate deplină în primii doi ani de la înființare; întrucât, prin urmare, o revizuire a organizării și funcționării acestuia ar trebui să aibă la bază pe o critică corectă și constructivă;

               C.

               întrucât succesul SEAE ar trebui să fie evaluat prin capacitatea sa de a urmări o abordare globală a UE asupra provocărilor externe și a responsabilităților actuale și prin capacitatea sa de utiliza mai eficient resursele limitate, printr-o cooperare mai mare și economii de scară la nivelul Uniunii Europene și la nivel național;

               D.

               întrucât rolul triplu de ÎR/VP reprezintă manifestarea cea mai concretă a acestei căutări a unei coerențe cât mai mari la nivelul acțiunii externe a UE;

               E.

               întrucât actuala structură în cadrul Comisiei nu reflectă în mod adecvat rolul specific acordat ÎR/VP în legătură cu acțiunea externă a UE;

               F.

               întrucât rolurile multiple încredințate ÎR/VP prin Tratatul de la Lisabona impun crearea unui post de adjunct politic (sau a mai multor posturi), pentru a-i asigura ÎR/VP asistența necesară îndeplinirii sarcinilor;

               G.

               întrucât procesele decizionale operaționale și procesul de implementare în domeniul politicii externe și de securitate comună/al politicii de securitate și apărare comună (PESC/PSAC) sunt prea lente, din motive structurale și procedurale; întrucât acest lucru a devenit din nou evident odată cu criza din Mali, în urmă căreia procedurile decizionale și deciziile de finanțare nu au fost adoptate și puse în aplicare rapid;

               H.

               întrucât SEAE ar trebui să fie o structură raționalizată, orientată spre rezultate, eficientă, capabilă să asigure sprijin pentru conducerea politică în relațiile externe, în special în domeniul PESC și să faciliteze luarea deciziilor în cadrul Consiliului; întrucât, din acest motiv, SEAE ar trebui să fie capabil să furnizeze rapid și în mod coordonat expertiză din diferite departamente, inclusiv din partea Comisiei; întrucât actuala structură a SEAE este prea încărcată la vârf și marcată de prea multe paliere decizionale;

               I.

               întrucât nu sunt încă folosite oportunitățile de desfășurare rapidă oferite de grupurile tactice de luptă ale UE;

               J.

               întrucât experiența a demonstrat clar necesitatea înființării unui cartier general operațional permanent la Bruxelles pentru desfășurarea misiunilor PSAC;

               K.

               întrucât, în cazul revoluțiilor arabe, a devenit evident faptul că UE nu este în măsură să asigure, pe termen scurt, o realocare a resurselor, inclusiv a personalului, care să corespundă noilor priorități politice; întrucât dimensiunea și profilul personalului din delegațiile UE trebuie să reflecte interesele strategice ale Uniunii;

               L.

               întrucât ar trebui consolidat rolul SEAE în definirea orientării strategice, precum și în contribuțiile aduse în vederea implementării instrumentelor financiare externe ale UE, în conformitate cu liniile principale ale politicii externe a UE;

               M.

               întrucât trebuie reafirmată importanța asigurării unei mai bune coordonări și a bunei guvernări în ceea ce privește problemele de dezvoltare la nivel internațional, astfel încât UE să poată adopta o viziune unitară și să câștige vizibilitate;

               N.

               întrucât, mai ales în perioade de restricții bugetare, SEAE ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru sinergii mai mari, nu numai în cadrul instituțional al UE, ci și între UE și statele sale membre;

               O.

               întrucât, într-un moment în care guvernele statelor membre își reduc drastic prezența diplomatică și consulară, SEAE ar trebui să fie considerat și folosit ca o oportunitate de promovare a unei mai mari cooperări și sinergii;

               P.

               întrucât ar trebui făcut un efort mai mare pentru a evita suprapunerea eforturilor și structurilor între SEAE, Comisie – în special DG DEVCO și Oficiul pentru ajutor umanitar al Comunității Europene (ECHO) – și Secretariatul Consiliului;

               Q.

               întrucât a fost atins obiectivul de a angaja o treime din personal provenit din statele membre și întrucât personalul provenind de la cele trei componente (Comisia, Secretariatul Consiliului și serviciile diplomatice naționale) ar trebui să fie distribuit în mod corespunzător la toate nivelurile, precum și între delegațiile și sedii;

               R.

               întrucât femeile sunt subreprezentate în pozițiile cu grad AD și în pozițiile superioare, dar sunt suprareprezentate în pozițiile AST;

               S.

               întrucât orice modificare a normelor privind personalul trebuie să fie adoptată prin codecizie;

               T.

               întrucât există o nevoie clară de dezvoltare a capacității SEAE de a identifica și de a învăța din experiențele operaționale anterioare, în special în ceea ce privește prevenirea conflictelor, medierea conflictelor, gestionarea crizelor, reconcilierea și consolidarea păcii;

               U.

               întrucât, la doi ani și jumătate de la adoptarea Declarației ÎR/VP, ar trebui să existe o evaluare amănunțită a asumării responsabilității politice a SEAE față de Parlament, în special în ceea ce privește gradul de consultare a Parlamentului în cazul deciziilor strategice și modul în care se ține seama de opiniile și informațiile furnizate de acesta;

               V.

               întrucât această evaluare ar trebui să conțină, de asemenea, modalități de îmbunătățire a prezenței ÎR/VP și a funcționarilor SEAE în Parlament, inclusiv a șefilor de delegații și ale RSUE, precum și modul în care SEAE dă curs rezoluțiilor Parlamentului;

               W.

               întrucât controlul democratic al politicii externe a UE exercitat de Parlament este esențial dacă se vrea ca acțiunile externe ale UE să fie înțelese și sprijinite de cetățenii UE; întrucât controlul parlamentar consolidează legitimitatea acestor acțiuni externe;

               X.

               întrucât nu există flexibilitate în circuitele financiare actuale din delegații, fapt ce are consecințe negative asupra volumului de muncă al personalului;

               1.

               adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte, Consiliului și Comisiei, având în vedere că au fost înregistrate progrese semnificative în crearea SEAE, dar că se poate realiza mai mult în ceea ce privește sinergia și coordonarea între instituții, conducerea politică și vizibilitatea, datorită oportunităților create de combinarea rolurilor de Înalt Reprezentant/Vicepreședinte al Comisiei și Președinte al Consiliului Afaceri Externe, precum și prin întărirea caracterului instrumental al serviciului:

         Cu privire la statutul de lider și o structură mai rațională și mai eficientă a diplomației secolului 21

               2.

               să ofere sprijin ÎR/VP în îndeplinirea multiplelor sale sarcini, în temeiul TUE, prevăzând desemnarea unuia sau a mai multor adjuncți politici, care vor răspunde în fața Parlamentului și vor fi audiați de comisia responsabilă înaintea preluării mandatului, și care vor fi împuterniciți să acționeze în numele ÎR/VP; să se asigure, de asemenea, că comisarii din domeniul RELEX pot reprezenta pe deplin ÎR/VP pentru probleme parlamentare și pe plan internațional; în plus, să ia în considerare implicarea miniștrilor afacerilor externe din statele membre pentru sarcini și misiuni specifice în numele Uniunii, ca o modalitate de consolidare a pozițiilor comune ale UE;

               3.

               în acest context, să simplifice structura de comandă a SEAE și să consolideze rolul secretarului său general executiv prin stabilirea unui lanț clar de comandă în sprijinul unui proces decizional eficient și al unui răspuns politic în timp util, să raționalizeze, în acest sens, funcțiile de director de operații și de director general responsabil de administrație, să reducă și să simplifice structura ierarhică a direcțiilor generale; să definească în mod clar competențele în cadrul structurii de conducere a SEAE și să revizuiască structura curentă care are la bază consiliul de administrație, pentru a ajunge la un proces eficient, clar și coerent; în același spirit, să se asigure că ÎR/VP primește consultanță politică, de exemplu prin intermediul unui Consiliu Politic, de la toți actorii instituționali relevanți, ceea ce îi va permite să evalueze impactul acțiunilor care vor fi desfășurate de către SEAE;

               4.

               să îmbunătățească și să consolideze rolurile ÎR/VP de coordonare, inițiere și conducere politice, în special în calitate de președinte al Consiliului Afaceri Externe, asigurându-se că, în viitoarea Comisie, persoana care va ocupa funcția realizează pe deplin potențialul rolului de vicepreședinte al Comisiei și i se va încredința prezidarea grupului de comisari RELEX, la care participă și alți comisari ale căror portofolii au o dimensiune externă, pentru a dezvolta și mai mult practica depunerii unor propuneri comune și a luării unor decizii comune;

               5.

               să utilizeze optim efectul de sinergie al SEAE și, în acest context, să prevadă posibilitatea votului cu majoritate calificată în chestiunile PESC, după cum prevede articolul 31 alineatul (2) din TUE, și să analizeze în mod oficial extinderea votului cu majoritate calificată pentru chestiunile legate de PESC prin intermediul clauzei „pasarelă”;

               6.

               să se asigure că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Decizia SEAE, această instituție joacă un rol central în definirea strategiilor vizând instrumentele financiare externe și că, în acest scop, SEAE dispune de expertiza necesară pentru a se impune în aceste domenii;

               7.

               să protejeze, totodată, caracterul „comunitar” al politicii de vecinătate, ținând cont de faptul că Parlamentul respinge orice interguvernamentalizare a politicilor Uniunii şi având în vedere faptul că tratatul atribuie Comisiei principala responsabilitate pentru negocierea acordurilor internaționale pentru și în numele Uniunii;

               8.

               să îmbunătățească și mai mult interfața dintre Direcția pentru instrumente de politică externă și SEAE;

               9.

               să se asigure că Reprezentanții Speciali ai Uniunii Europene (RSUE) sunt bine integrați în activitatea SEAE, prin cooptarea acestora și a personalului lor în structura SEAE, precum și să ia în considerare, ori de câte ori este posibil, posibilitatea de a le conferi un rol dublu cu șefii de delegație;

               10.

               să efectueze un audit sistematic și detaliat pentru a unifica structurile de politică externă create de către Comisie și Secretariatul Consiliului, pentru a elimina suprapunerile actuale și să promoveze eficiența costurilor; să pună acest raport la dispoziția Parlamentului;

               11.

               în aceeași direcție, să dezvolte mai mult practica unor servicii tehnice și logistice comune între instituții, pentru a realiza economii de scară și pentru a asigura o mai mare eficiență; într-o primă etapă, să reunească într-o „structură comună unică” diferitele servicii logistice ale Comisiei şi SEAE care se ocupă de avertizarea timpurie, evaluarea riscurilor și de sarcinile de securitate pentru evenimentele din afara Uniunii, la care aceste servicii trebuie să coopereze;

               12.

               în coordonare cu statele membre, să stabilească opțiunile pe termen mediu și pe termen lung pentru realizarea de economii de scară la nivelul serviciilor diplomatice ale statelor membre și SEAE în țările terțe, inclusiv în ceea ce privește oferirea de servicii consulare;

               13.

               să adopte o abordare coerentă în ceea ce privește președinția grupurilor de lucru ale Consiliului și să desființeze președinția rotativă a acestor grupuri;

               14.

               în conformitate cu articolul 24 din TUE, să se asigure că statele membre sprijină politica externă și de securitate a Uniunii în mod activ și fără rezerve, într-un spirit de loialitate și de solidaritate reciprocă, și că statele membre respectă acțiunile Uniunii și sprijină SEAE în îndeplinirea mandatului său;

               15.

               să promoveze în acest scop, o cooperare mai strânsă cu statele membre și să introducă un sistem de raportări politice comune între delegații și ambasade;

         Cu privire la „structura adecvată” pentru asigurarea unei perspective globale

               16.

               să realizeze întregul potențial al Tratatului de la Lisabona prin aplicarea unei perspective globale, care integrează mijloacele diplomatice, economice, de dezvoltare și (în ultimă instanță și în deplină conformitate cu Carta ONU) mijloacele militare aflate în serviciul orientărilor strategice de politici comune ale Uniunii, pentru a proteja și promova securitatea și prosperitatea în primul rând a cetățenilor UE și a celor din țările vecine, dar și a altor țări; să asigure, în acest context, coerența dintre măsurile pe termen scurt și cele pe termen lung; în plus, să se asigure că SEAE dispune de capacitățile necesare de gândire strategică și poate furniza propuneri vizând implementarea inovațiilor importante conținute de Tratatul de la Lisabona, cum ar fi trasarea anumitor sarcini unor grupuri de state membre care dispun de capacități și dezvoltarea cooperării structurate permanente, inclusiv folosirea grupurilor tactice de luptă;

               17.

               în acest scop, să dezvolte în continuare o „structură adecvată” (numită în prezent Consiliu de criză), care integrează prevenirea conflictelor, reacția la crize, instrumentele respective pentru politicile externe, măsurile de securitate și structurile PSAC, și care asigură coordonarea cu birourile geografice, delegațiile și cu alte departamente tematice implicate în gestionarea situațiilor de criză, bazându-se pe conceptul de platforma de criză; să asigure coerența generală și să evite suprapunerile în cadrul SEAE; în plus, să consolideze coordonarea interinstituțională și să clarifice rolurile;

               18.

               să garanteze planificarea eficientă și integrată, precum și un proces decizional mai rapid pentru operațiunile PSAC, prin combinarea capacităților relevante din cadrul Direcției de planificare și de gestionare a crizelor (CMPD) și al Capacității civile de planificare și conducere (CPCC); în plus, să creeze o structură de comandament permanentă, prin stabilirea unui Cartier general militar operațional permanent, în același sediu cu Capacitatea civilă de planificare și conducere, pentru a permite desfășurarea eficientă a operațiunilor militare și civile, protejând totodată, lanțurile de comandă respective;

         Cu privire la reformarea procedurilor financiare pentru o acțiunea externă eficientă

               19.

               să folosească integral toate elementele flexibile posibile din regulamentul financiar, referitoare la gestionarea financiară a cheltuielilor administrative și operaționale, astfel încât să autorizeze șefii de delegații, dacă impun circumstanțele, să își delege mai multe activități adjuncților lor și personalului Comisiei, facilitând astfel, gestionarea și buna funcționare a delegațiilor și permițând șefilor de delegații să se concentreze asupra sarcinilor lor politice;

               20.

               să accelereze procedurile referitoare la gestionarea finanțelor PESC din cadrul Direcției pentru instrumente de politică externă, pentru a garanta o reacție flexibilă și rapidă în situații de criză și, mai ales, pentru a se asigura că operațiunile civile din cadrul PSAC sunt lansate rapid și eficient; în această privință, să examineze posibilitatea de a modifica regulamentul financiar fără a reduce controlul democratic;

               21.

               să mărească flexibilitatea și capacitatea de reacție a asistenței externe a UE, prin revizuirea normelor vizând deciziile referitoare la programare și la cheltuielile pentru instrumentele financiare externe;

               22.

               să îmbunătățească asumarea responsabilității financiare prin extinderea transparenței la toate liniile bugetare ale PESC, inclusiv la operațiunile PSAC, reprezentanții speciali ai UE, non-proliferarea și prevenirea conflictelor;

         Cu privire la delegații

               23.

               să acorde SEAE un rol mai consistent în (re)alocarea personalul Comisiei în delegațiile UE, pentru a se asigura că profilurile personalului și mărimea delegațiilor UE reflectă interesele strategice ale Uniunii și prioritățile sale politice;

               24.

               să ia măsurile necesare pentru a se asigura că șefii de delegații ale UE sunt numiți pe bază de merit și că au cunoștințe solide privind interesele, valorile și politicile Uniunii, pentru a se asigura că cei selectați pentru aceste funcții sensibile dispun de motivare și de cel mai înalt grad de calitate și eficiență;

               25.

               să prevadă posibilitatea, în special în delegațiile cu puțin personal SEAE, ca șeful delegației, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Decizia SEAE, să traseze sarcini personalului Comisiei, constând în efectuarea de analize politice și rapoarte politice;

               26.

               în acest context, să consolideze autoritatea șefilor de delegație asupra întregului personal, inclusiv asupra personalului Comisiei, precum și să se asigure că șeful delegației este destinatarul tuturor instrucțiunilor transmise de la centru;

               27.

               să dezvolte amplu posibilitățile oferite de Decizia SEAE și de TUE, mai ales prin consolidarea rolului coordonator al delegațiilor, în special în situații de criză, permițându-le să ofere protecție consulară cetățenilor UE din statele membre care nu sunt reprezentate într-o anumită țară; să se asigure că sarcinile suplimentare trasate nu folosesc resursele alocate politicilor, instituțiilor și priorităților existente la nivelul UE;

               28.

               având în vedere că marea majoritate a delegațiilor UE au acum puncte focale dedicate drepturilor omului, să se asigure că drepturile omului și, mai ales, drepturile femeilor, sunt integrate în fiecare delegație și birou al UE; în plus, să ofere vizibilitate culturii europene ținând cont de diversitatea sa; să se asigure, dacă este cazul, că delegațiile UE au în rândul personalului existent un ofițer de legătură pentru Parlamentul European însărcinat să ofere asistență adecvată pentru delegațiile Parlamentului în țările terțe, precum și răspunsuri la solicitări, pe baza principiului conform căruia delegațiile UE reprezintă în același mod toate instituțiile UE;

               29.

               să se asigure, în plus, că delegațiile dispun de expertiză în domeniile respective (de exemplu, schimbările climatice, securitatea energetică, politicile sociale și cele referitoare la muncă, cultură etc.) care sunt relevante pentru relațiile UE cu țara în cauză;

               30.

               să se asigure că, ori de câte ori este cazul, fiecare delegație dispune de un atașat pe probleme de securitate și apărare, în special în delegațiile care își desfășoară activitatea în zone afectate de instabilitate politică sau fragile politic, sau în zone în care a fost încheiată recent o misiune PSAC, pentru a asigura continuitatea și pentru a monitoriza mediul politic;

               31.

               solicită ÎR/VP să dispună examinarea dispozitivelor și normelor de securitate din cadrul delegațiilor UE din străinătate pentru a stabili dacă deciziile privind securitatea sunt luate de SEAE și nu de contractanți externi în domeniul securității;

         Cu privire la aplicarea Declarației privind responsabilitatea politică

               32.

               în conformitate cu acordul cvadripartit încheiat la Madrid în iunie 2010, să garanteze respectarea integrală și efectivă a obligației prevăzute la articolul 36 din TUE, de a lua în considerare în mod adecvat opiniile Parlamentului, de exemplu, printr-o consultare proactivă și sistematică cu comisia competentă a Parlamentului, înainte de adoptarea unor strategii și mandate în domeniul PESC/PSAC;

               33.

               să garanteze raportări politice complete ale delegațiilor Uniunii către principalii titulari de mandate din Parlament, în conformitate cu normele privind accesul;

               34.

               să se asigure, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TUE, că Parlamentul este informat imediat și complet, pe parcursul tuturor etapelor procedurii de negociere a acordurilor internaționale, inclusiv acordurile încheiate în domeniul PESC;

               35.

               având în vedere experiența pozitivă a audierii în AFET a șefilor de delegații și a Reprezentanților speciali ai UE înainte de preluarea mandatului, să extindă această practică și pentru numirile de șefi de misiune și de operațiuni PSAC;

               36.

               să se asigure că, după ce au fost numiți de către ÎR/VP, noii șefi de delegație sunt confirmați oficial de către comisia competentă a Parlamentului înainte de preluarea funcției;

               37.

               să organizeze un schimb sistematic de opinii cu comisia competentă a Parlamentului, înaintea fiecărui Consiliu Afaceri Externe și să ofere informări acestei comisii după fiecare reuniune a Consiliului;

         Cu privire la formarea și consolidarea unui „esprit de corps” diplomatic european

               38.

               să promoveze acțiuni comune de formare și alte măsuri concrete pentru consolidarea unui „esprit de corps” în rândul personalului SEAE care provine din diferite culturi diplomatice și din contexte instituționale diverse, precum și să ia în considerare inițiative comune de formare pentru personalul SEAE și diplomații naționali, ca parte a dezvoltării profesionale continue;

               39.

               să reexamineze, în acest sens, cursurile și programele educaționale relevante existente la nivelul UE și la nivel național, pentru a le consolida alături de Colegiul european de securitate și apărare;

         Cu privire la baza de recrutare

               40.

               să activeze în continuare și să-și intensifice eforturile în vederea realizării unui echilibru de gen mai bun, respectând totodată criteriul meritului și al competențelor; să sublinieze importanța realizării unui echilibru la nivel de șefi de delegații și alte niveluri de conducere; să introducă măsuri tranzitorii, în paralel cu elaborarea unui plan de acțiune, care să includă programe de mentorat, cursuri speciale de formare și un mediu de lucru favorabil vieții de familie, pentru a promova reprezentarea femeilor și pentru a soluționa obstacolele structurale pe care le întâmpină femeile în cariera lor diplomatică;

               41.

               să ia toate măsurile necesare pentru redresarea reprezentativității geografice la nivelul gradelor superioare și la nivelul celorlalte grade și poziții, pentru a promova și încuraja asumarea responsabilității politice a SEAE de către funcționari, dar și de către statele membre, în conformitate cu articolul 6 alineatele (6) și (8) din Decizia SEAE;

               42.

               având în vedere că a fost realizat obiectivul de recrutare a unei treimi din personal din statele membre, să se asigure că personalul din ministerele naționale nu este concentrat la nivelul conducerii, oferind astfel, tuturor oportunități de carieră, și să se concentreze acum pe recrutarea de personal nou în mod permanent; de asemenea, să analizeze, în acest sens, modalitățile prin care diplomații naționali care lucrează la SEAE ar putea candida pentru posturi permanente în cadrul Serviciului;

               43.

               pentru a dezvolta un adevărat „esprit de corps” european și pentru a se asigura că Serviciul servește doar intereselor europene comune, să se opună tuturor încercărilor statelor membre de a interveni în procesul de recrutare a personalului SEAE; întrucât s-a încheiat perioada de tranziție, să se asigure că SEAE își poate dezvolta propria procedură independentă de recrutare, deschisă și funcționarilor din toate instituțiile UE și candidaților externi, prin intermediul unor concursuri deschise;

               44.

               având în vedere rolul deosebit al Parlamentului European în definirea obiectivelor și opțiunilor de bază ale politicii externe și de securitate comune, să acorde o atenție specială atribuțiilor Parlamentului în calitatea sa de autoritate bugetară, rolului său în controlul democratic al politicii externe, precum și experienței sale în relațiile externe parlamentare și posibilității ca funcționarii de la Parlamentul European să poată candida pentru posturile din cadrul SEAE în condiții de egalitate cu funcționarii din Consiliu și Comisie de la 1 iulie 2013;

               45.

               să se asigure că SEAE dispune de o combinație adecvată de competențe pentru a reacționa la conflicte, dezvoltând mai ales competențele necesare pentru mediere și dialog;

         Pe termen lung

               46.

               solicită, în contextul viitoarei convenții, să dezvolte în continuare PESC/PSAC și rolul SEAE, inclusiv să se pună în discuție o schimbare de nume a SEAE;

         o
   o o

               47.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

      (1)  JO C 210, 3.8.2010, p. 1.


title: Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2017

text:
               9.8.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 261/71

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 11 iulie 2017
   privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2017
   (2017/C 261/16)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 9-10 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care ar urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)

               Raportul de țară al Ungariei din 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări din anii anteriori, precum și progresele realizate de Ungaria în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)

               La 2 mai 2017, Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)

               Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza respectiva dispoziție în orientările cu privire la aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

               (5)

               În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În cadrul Programului său de convergență pentru 2017, guvernul preconizează o deteriorare a deficitului global de la 1,8 % în 2016, la 2,4 % atât în 2017, cât și în 2018, precum și o îmbunătățire treptată în anii următori până la 1,2 % din PIB până în 2021. Se preconizează respectarea până în 2020 a obiectivului bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1,7 % din PIB până în 2016, revizuit la 1,5 % din PIB începând din 2017. Cu toate acestea, pe baza soldului structural recalculat (4), obiectivul bugetar pe termen mediu nu ar fi îndeplinit pe durata perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat la aproximativ 61 % până la sfârșitul anului 2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este favorabil, ceea ce prezintă riscuri legate de punerea în aplicare a obiectivelor privind deficitul.

               (6)

               Din Programul de convergență pentru 2017 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați și al măsurilor legate de securitate în 2016 și 2017 este semnificativ, prezentându-se dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat, în 2015, la 0,04 % din PIB pentru afluxul excepțional de refugiați și nu există nicio cheltuială eligibilă suplimentară în ceea ce privește fluxurile de refugiați în 2016. Cheltuielile suplimentare eligibile privind măsurile legate de securitate s-au ridicat la 0,04 % din PIB în 2016. În 2017, nu se așteaptă nicio altă majorare a cheltuielilor legate de afluxul excepțional de refugiați, în timp ce impactul bugetar suplimentar al măsurilor legate de securitate este estimat în prezent la 0,14 % din PIB. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 acoperă aceste cheltuieli suplimentare, afluxul de refugiați și gravitatea amenințării teroriste constituind evenimente neobișnuite, al căror impact asupra finanțelor publice ale Ungariei este important, iar sustenabilitatea finanțelor publice nu ar fi compromisă în cazul unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare stabilită pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, pentru a se ține seama de costurile suplimentare legate de securitate, a fost redusă ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2016. În ceea ce privește anul 2017, o evaluare finală, care va include și sumele eligibile, va fi realizată în primăvara anului 2018 pe baza datelor observate care vor fi furnizate de autoritățile maghiare.

               (7)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Ungariei să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, există riscul ca în 2017 să apară o abatere semnificativă de la acest obiectiv.

               (8)

               Având în vedere situația sa fiscală, în special nivelul datoriei, se așteaptă ca în 2018 Ungaria să efectueze ajustări în continuare în vederea atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, care prevede un deficit structural de 1,5 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare stabilită de comun acord în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă se traduce printr-o cerință de rată nominală de creștere a cheltuielilor publice primare nete (5) care să nu depășească 2,8 % în 2018. Aceasta ar corespunde unei ajustări structurale de 1,0 % din PIB. Dacă se mențin politicile actuale, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere vizibilă de la această cerință. În același timp, se preconizează că Ungaria va îndeplini regula privind datoria în 2017 și în 2018. În ansamblu, Consiliul este de părere că vor fi necesare măsuri suplimentare începând cu 2017 pentru a se asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1466/97, evaluarea planurilor și rezultatelor bugetare ar trebui să țină seama de echilibrul bugetar al statului membru având în vedere condițiile ciclice. Astfel cum s-a reamintit în comunicarea Comisiei care însoțește aceste recomandări specifice fiecărei țări, evaluarea rezultatelor bugetare pentru 2018 va trebui să ia în considerare în mod corespunzător obiectivul de a atinge o orientare fiscală care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice ale Ungariei. În acest context, Consiliul ia act de intenția Comisiei de a efectua o evaluare globală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în special ținând seama de situația ciclică a Ungariei.

               (9)

               Competitivitatea și potențialul de creștere al Ungariei sunt încetinite de nivelul scăzut al investițiilor private și de productivitatea scăzută. Factorii care afectează în mod negativ mediul de afaceri și investițiile întreprinderilor sunt legați mai ales de deficiențele în ceea ce privește performanța instituțională și guvernanța. Schimbările frecvente în cadrul de reglementare și cel fiscal sunt unul dintre cele mai mari obstacole în calea desfășurării de activități economice în Ungaria, nivelul de implicare a părților interesate și al elaborării de politici bazate pe date concrete fiind insuficient. Barierele de reglementare din sectorul serviciilor au, de asemenea, tendința de a limita dinamica pieței și de a împiedica investițiile. Reglementările restrictive, inclusiv în sectorul comerțului cu amănuntul, limitează concurența în sectorul serviciilor și au un efect negativ asupra climatului de afaceri.

               (10)

               În Ungaria, ponderea totală a taxelor și a impozitelor în PIB rămâne cu mult peste cele din regiune și există în continuare o serie de provocări în sistemul fiscal. Guvernul a redus contribuțiile angajatorilor la asigurările sociale cu 5 puncte procentuale în 2017 și este planificată o reducere suplimentară de 2 puncte procentuale pentru 2018. Măsura a redus în mod semnificativ sarcina fiscală suportată de persoanele cu venituri reduse, însă aceasta se menține la un nivel ridicat. Acest lucru este valabil în special pentru persoanele cu venituri reduse fără copii, în cazul acestora sarcina fiscală fiind în continuare printre cele mai ridicate din Uniune. Sistemul fiscal rămâne complex. În pofida unei tendințe descendente începând din 2013, taxele sectoriale – dintre care unele au încă un puternic efect de denaturare – au în continuare tendința de a complica sistemul fiscal și de a reduce încrederea investitorilor. Complexitatea și incertitudinea sistemului fiscal, asociate cu un nivel ridicat al costurilor de asigurare a conformității și al sarcinilor administrative, continuă să aibă un efect negativ asupra încrederii investitorilor în Ungaria.

               (11)

               Deficiențele în ceea ce privește performanța instituțională afectează climatul de afaceri și reduc potențialul de creștere al economiei. În special, în pofida unor îmbunătățiri recente și a modificării legii privind achizițiile publice, progresele înregistrate cu privire la consolidarea transparenței și a concurenței în domeniul achizițiilor publice sunt încă limitate. Actuala strategie în domeniul achizițiilor publice electronice reprezintă o bază solidă pentru creșterea transparenței, însă este necesară monitorizarea punerii în aplicare și a impactului acesteia asupra eficienței și transparenței. Riscurile de corupție rămân ridicate, afectând în mod negativ climatul de afaceri, și există diferențe semnificative în ceea ce privește măsurile luate pentru a aborda această problemă. Ungaria se confruntă, de asemenea, cu întârzieri privind punerea în aplicare a strategiei sale în materie de achiziții publice electronice. Acest lucru împiedică introducerea în timp util a achizițiilor publice electronice în Ungaria, care este esențială pentru consolidarea transparenței și creșterea concurenței.

               (12)

               Situația în sectorul serviciilor, inclusiv în cel al comerțului cu amănuntul, este în continuare deosebit de dificilă în Ungaria. Pe parcursul anului trecut, guvernul a continuat să intervină pe piețe deschise anterior concurenței și a adoptat cerințe mai stricte privind serviciile de transport de călători operate de către centrele de dispecerat independente. Guvernul nu a luat nicio măsură importantă pentru a simplifica mediul de reglementare în sectorul serviciilor, în special în cele privind comerțul cu amănuntul, serviciile publice de gestionare a deșeurilor, publicarea și distribuția manualelor școlare și sistemele de plată mobile. În sectorul comerțului cu amănuntul, lipsesc orientări clare cu privire la acordarea autorizației de a deschide noi magazine cu o suprafață mai mare de 400 m2. Aceasta contribuie la o mai mare lipsă de transparență și predictibilitate în cadrul sectorului. Persistența barierelor de reglementare în sectorul serviciilor, inclusiv în cel al comerțului cu amănuntul, limitează dinamica pieței și împiedică investițiile, generând totodată incertitudini pentru investitori, în special pentru cei internaționali.

               (13)

               Pentru a sprijini competitivitatea și potențialul de creștere al Ungariei pe termen mediu, este esențială realizarea unor reforme structurale pentru promovarea investițiilor în capitalul uman, în special în educație și sănătate, precum și pentru îmbunătățirea în continuare a funcționării pieței muncii. Îmbunătățirea echității sociale va fi, de asemenea, esențială pentru realizarea unei creșteri mai favorabile incluziunii.

               (14)

               Performanța în ceea ce privește asigurarea competențelor de bază rămâne scăzută conform standardelor internaționale. Sondajul Programului privind evaluarea internațională a elevilor (PISA) al OCDE din 2015 privind sistemele de învățământ a arătat o înrăutățire semnificativă a performanțelor școlare și faptul că impactul exercitat de mediul socioeconomic al elevilor asupra rezultatelor educaționale este unul dintre cele mai ridicate din Uniune. Impactul pe care tipul școlilor îl are asupra rezultatelor în materie de educație este semnificativ. Se preconizează că reducerea numărului orelor de predare la disciplinele științifice în cadrul școlilor medii profesionale începând cu 2016 va amplifica întârzierile acumulate în Ungaria cu privire la competențele științifice. Proporția persoanelor care au părăsit timpuriu școala a stagnat în ultimii 5 ani și rămâne deosebit de ridicată în rândul populației rome. Repartizarea elevilor defavorizați între școli este inegală, iar copiii romi frecventează din ce în ce mai mult școli și clase în care majoritatea elevilor sunt romi. Au fost instituite măsuri de sprijinire a formării profesorilor, a învățământului preșcolar și a performanțelor școlare, precum și de combatere a părăsirii timpurii a școlii în rândul romilor. Deși au fost adoptate măsuri în vederea abordării segregării, acestea nu sunt suficient de cuprinzătoare și de sistemice pentru abordarea problemei. Cererea din ce în ce mai mare de forță de muncă înalt calificată nu este însoțită de un număr suficient de mare de candidați pentru învățământul superior și de rate de absolvire adecvate. Modificarea Legii privind învățământul superior, adoptată în 2017, ar putea face ca situația să se deterioreze și mai mult.

               (15)

               Piața forței de muncă a evoluat favorabil în ultimii ani, rata șomajului revenind la nivelul de dinainte de criză. Ocuparea forței de muncă a atins niveluri record datorită creării de locuri de muncă în sectorul privat și a programului de lucrări publice, care este în continuare politica activă în domeniul pieței forței de muncă de cea mai mare amploare în Ungaria, cu peste 200 000 de participanți. În ultimii ani, a fost adoptată o serie de măsuri pentru a facilita tranziția de la acest program la piața primară a forței de muncă. Cu toate acestea, programul nu este încă suficient de bine orientat și eficacitatea acestuia în ceea ce privește reintegrarea participanților pe piața deschisă a forței de muncă continuă să fie limitată. În același timp, unele sectoare se confruntă cu o penurie tot mai mare a forței de muncă. Sunt în curs de consolidare alte politici active în domeniul pieței forței de muncă, parțial cu sprijinul fondurilor Uniunii, însă sunt necesare eforturi suplimentare pentru a facilita tranzițiile eficiente către piața primară a forței de muncă. Sistemul de stabilire a profilurilor șomerilor este operațional, însă nu încă pe deplin eficace. Diferențele de gen în ocuparea forței de muncă au crescut în ultimii ani, impactul faptului de a avea copii asupra ocupării forței de muncă în rândul femeilor fiind unul dintre cele mai ridicate din Uniune. Rata de participare la forța de muncă este afectată de situația relativ precară în materie de sănătate și de inegalitatea accesului la asistență medicală. Participarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor este limitată.

               (16)

               Unii indicatori ai sărăciei au revenit la nivelurile de dinainte de criză, însă rămân peste media Uniunii. Nivelul de sărăcie în rândul copiilor și al romilor rămâne deosebit de ridicat, deși este în scădere. O mare parte a romilor care sunt încadrați profesional lucrează în cadrul programului de lucrări publice. Integrarea efectivă a acestora pe piața deschisă a forței de muncă rămâne limitată până în prezent.

               (17)

               Caracterul adecvat al asistenței sociale și al prestațiilor de șomaj, precum și nivelul de acoperire al acestora sunt limitate. Durata prestațiilor de șomaj rămâne în continuare cea mai scăzută din Uniune, de doar trei luni, fiind mai mică decât timpul mediu necesar de care are nevoie un șomer pentru a găsi un loc de muncă. Reforma sistemului de asistență socială din 2015 a raționalizat sistemul de beneficii sociale, însă nu pare să fi garantat instituirea unui nivel de trai uniform și corespunzător minim pentru persoanele aflate în dificultate. În ceea ce privește beneficiile administrate de autoritățile locale, există un grad ridicat de putere discreționară în ceea ce privește criteriile de eligibilitate și nivelul drepturilor, ceea ce creează incertitudini pentru beneficiari. Venitul minim garantat rămâne neschimbat și la un nivel scăzut, însă autoritățile maghiare intenționează să crească treptat nivelul prestațiilor în numerar specifice în următorii ani. Deja în 2017, trei dintre aceste prestații au fost ușor majorate. Luarea unor măsuri specifice suplimentare ar contribui la scăderea nivelului de deprivare materială a grupurilor celor mai defavorizate, în special copiii și populația romă.

               (18)

               În contextul semestrului european 2017, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2017 și Programul național de reformă pentru 2017, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ungariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (19)

               Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2017 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să depună un efort fiscal-bugetar notabil în 2018, în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ținând cont de necesitatea de a consolida redresarea în curs și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice ale Ungariei.

               2.

               Să finalizeze reducerea sarcinii fiscale suportate de persoanele cu venituri reduse și să simplifice structura fiscală, în special prin reducerea taxelor sectoriale cu cel mai puternic efect de denaturare. Să consolideze transparența și concurența în domeniul achizițiilor publice, prin punerea în aplicare a unui sistem electronic de achiziții publice cuprinzător și eficient, și să consolideze cadrul de combatere a corupției. Să consolideze predictibilitatea, transparența și concurența în materie de reglementare, în special în sectorul serviciilor, mai ales în cel al comerțului cu amănuntul.

               3.

               Să orienteze mai bine programul de lucrări publice pentru a include persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii și să ofere un sprijin eficace persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, pentru a facilita tranzițiile către piața forței de muncă, inclusiv prin consolidarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Să ia măsuri de îmbunătățire a rezultatelor în materie de educație și să sporească participarea grupurilor defavorizate, în special a romilor, la un învățământ general favorabil incluziunii. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și al prestațiilor de șomaj, precum și nivelul de acoperire și durata acestora.

      Adoptată la Bruxelles, 11 iulie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. TÕNISTE

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

      (4)  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

      (5)  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

      (6)  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei din 2014

text:
               29.7.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 247/63

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 8 iulie 2014
   privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei din 2014
   2014/C 247/12
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Europa 2020, bazată pe coordonarea extinsă a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o Recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o Recomandare (3) privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2013 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Letoniei pentru perioada 2012-2016.

               (5)

               La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2014. Tot la 13 noiembrie 2013, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (6)

               La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (7)

               La 29 aprilie 2014, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2014, iar la 30 aprilie 2014 Programul de stabilitate pentru 2014. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)

               Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 constă în reducerea treptată a deficitului global și în menținerea unui sold structural care să fie în concordanță cu obiectivul pe termen mediu atunci când se ia în considerare abaterea temporară permisă de la obiectivul pe termen mediu, având în vedere impactul reformei sistemice a pensiilor. Programul a modificat obiectivul pe termen mediu de la – 0,5 % la – 1,0 %; noul obiectiv pe termen mediu reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere. Traiectoria preconizată a soldului global menționat în Programul de stabilitate presupune o deteriorare treptată a soldului structural (recalculat), situându-se totuși în limitele marjei permise de punerea în aplicare a reformei pensiilor. Luând în considerare abaterea permisă de la obiectivul pe termen mediu, deficitul structural preconizat respectă cerința prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere până în 2016. Cu toate acestea, majorarea preconizată a deficitului structural recalculat în 2017 conduce la o abatere de la calea de ajustare necesară pentru îndeplinirea obiectivului pe termen mediu. În ansamblu, strategia bugetară prezentată în Programul de stabilitate respectă, în mare parte, cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Se estimează că datoria publică va rămâne cu mult sub nivelul de 60 % din PIB pe întreaga perioadă a programului, scăzând la 31 % din PIB până în 2017. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de stabilitate, care nu a fost aprobat oficial de o instituție independentă, este plauzibil. Se estimează că ritmul creșterii economice va rămâne la aproximativ 4 % pe an pe durata programului și se preconizează creșteri de preț moderate.

               (9)

               Scenariul bugetar al Programului de stabilitate preconizează un declin brusc al ponderii veniturilor și cheltuielilor publice în PIB, reflectând mai multe măsuri de reducere a veniturilor adoptate pentru limitarea planificată a cheltuielilor. Cererea crescută în privința cheltuielilor din mai multe domenii de politică reprezintă un risc pentru previziunile din Programul de stabilitate referitoare la reducerea cheltuielilor. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014 arată că, deși politica bugetară respectă în 2014 cerința prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere, în 2015 există un risc de abatere de la aceasta. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, pe baza propriei evaluări a Programului de stabilitate și pe baza previziunilor Comisiei, Consiliul consideră că, în 2014, abaterea deficitului structural de la obiectivul pe termen mediu reflectă impactul reformei sistemice a pensiilor, în timp ce în 2015 există un risc de abatere de la calea de ajustare necesară.

               (10)

               Letonia a luat măsuri în vederea reducerii sarcinii fiscale pentru persoanele cu venituri salariale mici și pentru familiile care au persoane în întreținere și a majorării impozitelor pe proprietate și a taxelor de mediu, însă nivelul și structura acestor taxe și impozite nu afectează suficient comportamentul operatorilor economici, în timp ce există în continuare anumite subvenții dăunătoare mediului. Deși autoritățile au făcut unele progrese privind îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale și reducerea ponderii activității economice nedeclarate, în special prin îmbunătățirea evaluării riscurilor și înăsprirea sancțiunilor aplicate în cazul comportamentului fraudulos, există în continuare provocări în combaterea fraudei și a evaziunii fiscale. În special, deși reprezintă un procent semnificativ din impozitele generale, veniturile din impozitul pe consum au un mare potențial de creștere dacă respectarea obligațiilor fiscale este îmbunătățită.

               (11)

               În ciuda unui plan de reformă, care inițial a fost ambițios, a învățământului superior, Letonia nu a înregistrat progrese în ceea ce privește instituirea unui sistem de acreditare aprobat la nivel internațional, planul de a introduce un nou model de finanțare este prevăzut cu titlu indicativ pentru anul 2016, consolidarea instituțiilor de învățământ superior a fost fragilizată, iar restricțiile în utilizarea limbilor străine au rămas neschimbate. Aceasta s-a întâmplat în ciuda faptului că există o mare marjă de manevră pentru reformarea sistemului de învățământ superior, care este prea amplu în raport cu populația în scădere, oferă prea multe programe de studiu diferite și prezintă un interes limitat pentru studenții și cadrele didactice din străinătate. Rezultatele primei evaluări independente a institutelor de cercetare arată că 21 % din oamenii de știință ocupați în echivalent normă întreagă lucrează la 10 % din instituțiile evaluate care pot fi considerate drept centre de cercetare de înalt nivel internațional. Mai mult, Letonia a înregistrat o intensitate a activității de C&D de numai 0,66 % din PIB în 2012 și nu este în grafic în ceea ce privește atingerea obiectivului prevăzut în cadrul Strategiei Europa 2020 de a dedica 1,5 % din PIB cercetării și dezvoltării.

               (12)

               Letonia a înregistrat progrese în combaterea șomajului, al cărui nivel a scăzut considerabil. Cu toate acestea, nivelul șomajului în rândul tinerilor este încă relativ ridicat și sunt necesare măsuri de sensibilizare destinate tinerilor neînregistrați care nu desfășoară o activitate profesională. Deși Letonia a luat măsuri pentru a aborda neconcordanța de competențe și calitatea învățământului profesional, aceste măsuri necesită încă atenție, în special în ceea ce privește îmbunătățirea calității stagiilor de ucenicie și dezvoltarea unor orientări profesionale cuprinzătoare. Sfera politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este în continuare limitată și depinde în prea mare măsură de lucrările publice.

               (13)

               Sărăcia în rândul persoanelor în vârstă de muncă este în continuare foarte ridicată în Letonia. Letonia a luat unele măsuri pentru a reforma asistența socială și a finalizat o evaluare la scară largă a sistemului de asigurări sociale, care a furnizat o temelie solidă pentru realizarea unei reforme bazate pe date concrete. Letonia a crescut semnificativ nivelul diferitelor prestații sociale pentru copii și a majorat pragurile neimpozabile ale impozitului pe venitul persoanelor fizice care se află în întreținere. Cu toate acestea, eficacitatea protecției sociale în ceea ce privește reducerea sărăciei este în continuare slabă, iar crearea unui sistem de protecție socială eficace rămâne o problemă. În general, o parte importantă din populație este expusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială, chiar mai mult în cazul copiilor. Familiile cu copii, șomerii, persoanele cu handicap și persoanele care locuiesc în zone rurale sunt expuse unui risc foarte ridicat de sărăcie și de excluziune socială. Ca procent din PIB, cheltuielile Letoniei cu protecția socială sunt cele mai scăzute din Uniune. Accesul la serviciile de sănătate este limitat din cauza costurilor, inclusiv din cauza ratei ridicate de plăți directe și a plăților informale, acestea fiind predominante, ceea ce face ca o mare parte a populației să nu își poată satisface nevoile legate de asistența medicală. Se pot aduce îmbunătățiri pentru a spori eficiența sistemului, pentru a asigura o finanțare eficace din punctul de vedere al costurilor și pentru a promova activități de prevenire a bolilor.

               (14)

               Letonia a înregistrat unele progrese în privința deschiderii către concurență a pieței sale de energie electrică, deschidere care va fi extinsă asupra sectorului gospodăriilor la începutul anului 2015. În luna iunie 2013, Letonia a aderat la piața regională Nord Pool Spot de contractare a energiei electrice din zona Scandinavia-Marea Baltică. Este necesară consolidarea în continuare a interconexiunilor cu piața UE a energiei, întrucât în prezent Letonia este dependentă de importuri, iar conexiunea electrică transfrontalieră cu Estonia este în mare parte saturată. Prin urmare, dezvoltarea unei infrastructuri este esențială, Letonia confruntându-se cu probleme majore în acoperirea deficiențelor în materie de infrastructură. S-au înregistrat, de asemenea, unele progrese în sectorul gazelor naturale, întrucât parlamentul a aprobat modificări la legea energiei, care prevăd deschiderea treptată a pieței gazelor, începând din aprilie 2014; totuși, deschiderea completă a pieței a fost amânată pentru anul 2017. Letonia a prezentat un mix echilibrat de măsuri de politică destinate economiilor de energie pentru principalele sectoare ale economiei, iar în anii viitori, peste 70 % din economiile de energie vor fi generate în sectorul clădirilor. Totuși, eficiența în domeniul transporturilor, al clădirilor și al sistemelor de încălzire trebuie îmbunătățită în continuare.

               (15)

               Letonia a adoptat măsuri semnificative pentru a îmbunătăți capacitatea sistemului judiciar de a reduce numărul de cauze nesoluționate și durata procedurilor. Cu toate acestea, numărul mare de cauze judiciare nesoluționate reprezintă în continuare o amenințare pentru întreprinderi și trebuie finalizate reformele menite să îmbunătățească eficiența și calitatea sistemului judiciar, inclusiv în materie de insolvență, mediere și arbitraj. Letonia a propus reforme ambițioase ale administrației publice, însă implementarea acestora este lentă și nu se aplică administrațiilor locale, iar reforma întreprinderilor deținute de stat a fost amânată în mod semnificativ. Este necesar să se aducă modificări legii concurenței pentru a acorda Consiliului Concurenței o mai mare independență instituțională și financiară de a interveni în mod eficace împotriva acțiunilor organismelor publice și private care restrâng concurența.

               (16)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei. Comisia a evaluat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

               (17)

               Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (18)

               În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro (6). Fiind un stat membru a cărui monedă este euro, Letonia ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare completă și în timp util a respectivelor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2014-2015, Letonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să își mențină o poziție bugetară solidă în 2014 și să își consolideze strategia bugetară începând din 2015, asigurându-se că abaterea de la obiectivul pe termen mediu rămâne limitată la impactul reformei sistemice a pensiilor. Să își continue eforturile de a reduce mai mult sarcina fiscală asupra persoanelor cu venituri salariale mici, prin orientarea acesteia către impozitele pe proprietate și către taxele de mediu, care să fie mai favorabile creșterii economice, prin întărirea respectării obligațiilor fiscale și prin îmbunătățirea colectării impozitelor.

               2.

               Să accelereze implementarea reformei învățământului superior, în special prin instituirea unei agenții independente de acreditare și a unui model de finanțare care recompensează calitatea. Să furnizeze orientări profesionale la toate nivelurile educaționale, să amelioreze calitatea învățământului și a formării profesionale, inclusiv prin încurajarea urmării unor stagii de ucenicie, și să facă progrese privind capacitatea de inserție profesională a tinerilor, inclusiv prin adoptarea unor măsuri adresate tinerilor neînregistrați care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Să adopte măsuri în favoarea unui sistem de cercetare mai integrat și mai cuprinzător, inclusiv prin concentrarea finanțării asupra institutelor de cercetare competitive la nivel internațional.

               3.

               Să reformeze în continuare asistența socială și finanțarea acesteia pentru a asigura o mai bună acoperire, un grad de adecvare a prestațiilor, o activare consolidată și servicii sociale specifice. Să extindă sfera de acoperire a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Să îmbunătățească eficacitatea din punctul de vedere al costurilor, calitatea și accesibilitatea sectorului serviciilor de sănătate.

               4.

               Să accelereze dezvoltarea interconexiunilor în domeniul gazelor și al energiei electrice cu statele membre vecine pentru a diversifica sursele de energie și a promova concurența printr-o mai bună integrare a piețelor energiei din zona Mării Baltice. Să își continue eforturile de îmbunătățire a eficienței energetice în domeniul transporturilor, al clădirilor și al sistemelor de încălzire.

               5.

               Să finalizeze reformele judiciare, inclusiv reformele în curs ale cadrelor în materie de insolvență, mediere și arbitraj pentru a asigura un mediu juridic mai favorabil întreprinderilor și consumatorilor. Să accelereze reformele administrației publice, inclusiv prin implementarea unei reforme a gestionării întreprinderilor deținute de stat și prin consolidarea independenței instituționale și financiare a Consiliului Concurenței.

      Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P.C. PADOAN

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținute pentru 2014 prin Decizia 2014/322/UE a Consiliului din 6 mai 2014 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2014 (JO L 165, 4.6.2014, p. 49).

      (3)  JO C 217, 30.7.2013, p. 47.

      (4)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, cu condiția ca aceste modificări să fie considerate necesare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

      (5)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (6)  A se vedea pagina 141 din prezentul Jurnal Oficial.


title: Recomandări de cele mai bune practici pentru elemente ale unui certificat de utilizare finală comunitar convenite în cadrul Grupului de lucru al Consiliului pentru bunurile cu dublă utilizare la 31 octombrie 2008 și de care Comitetul Reprezentanților Permanenți a luat act la 23 decembrie 2008 ; de eliberat, după caz, cu aplicarea semnăturilor și ștampilelor corespunzătoare de către exportatorii care solicită autorităților lor naționale autorizații pentru exportul de produse cu dublă utilizare [în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1334/2000 al Consiliului]

text:
               16.1.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 11/1

         Recomandări de cele mai bune practici pentru elemente ale unui certificat de utilizare finală comunitar convenite în cadrul Grupului de lucru al Consiliului pentru bunurile cu dublă utilizare la 31 octombrie 2008 și de care Comitetul Reprezentanților Permanenți a luat act la 23 decembrie 2008; de eliberat, după caz, cu aplicarea semnăturilor și ștampilelor corespunzătoare de către exportatorii care solicită autorităților lor naționale autorizații pentru exportul de produse cu dublă utilizare [în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1334/2000 al Consiliului]
   (2009/C 11/01)