               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 332 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro
                  7
               . Recomandarea respectivă a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016. În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Italia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării.

               (2)Raportul de țară privind Italia pentru 2016
                  8
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Italia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate de Italia în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat.
                  9
                Ca urmare a analizei pe care a efectuat-o, Comisia concluzionează că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, creșterea lentă a productivității împiedică redresarea competitivității și îngreunează reducerea nivelului ridicat al datoriei publice. Riscul de apariție a unor efecte adverse asupra economiei italiene și, dată fiind dimensiunea sa, a unor efecte de propagare negative asupra uniunii economice și monetare este deosebit de important.

               (3)La data de 28 aprilie 2016, Italia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  10
               .

               (5)În prezent, Italia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în ceea ce privește perioada 2013-2015. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei în PIB va atinge un nivel maxim în 2015, de 132,7 % din PIB, și că va scădea treptat la 123,8 % din PIB în 2019. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că ponderea datoriei în PIB se va stabiliza în 2016 și va începe să scadă ușor numai începând din 2017. Punerea în aplicare a programului de privatizare substanțial prezentat de autoritățile italiene reprezintă o provocare-cheie pentru Italia, având în vedere contribuția așteptată din partea acesteia la efortul de reducere a datoriei. Dacă în 2015 privatizările au fost efectuate conform planurilor, obiectivul ce constă în obținerea de venituri din privatizare în procent de 0,5 % pe an în perioada 2016-2018 și de 0,3 % în 2019 pare foarte ambițios, având în vedere, printre altele, întârzierile înregistrate în ceea ce privește anumite proiecte de privatizare. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil.

               (6)La 18 mai 2016, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE, întrucât Italia nu a realizat în 2015 progrese suficiente în ceea ce privește respectarea regulii privind datoria. Analiza a inclus toți factorii relevanți și a concluzionat că criteriul datoriei ar trebui considerat ca fiind îndeplinit. Comisia își va revizui această analiză într-un nou raport care va fi emis în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2016, când vor fi disponibile informații suplimentare privind reluarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017.

               (7)În primăvara anului 2015, Italiei i s-a permis o abatere temporară de 0,4 puncte procentuale din PIB de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În proiectul său de plan bugetar pentru 2016, Italia a solicitat o abatere temporară suplimentară, de 0,1 puncte procentuale din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare reformele structurale majore cu impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Detaliile care stau la baza tuturor acestor reforme au fost prezentate în Programul național de reformă al Italiei pentru 2016, care confirmă, în linii mari, agenda de reformă. Printre domeniile de reformă prezentate în program ca având un impact asupra sustenabilității finanțelor publice se numără: (i) administrația publică și simplificarea; (ii) piețele produselor și serviciilor; (iii) piața forței de muncă; (iv) justiția civilă; (v) învățământul; (vi) reorientarea fiscală; (vii) măsuri de reducere a stocului de credite neperformante și de reformare a procedurilor de insolvență și (viii) analiza cheltuielilor ca măsură de finanțare. Autoritățile estimează impactul tuturor acestor reforme asupra PIB-ului real la 2,2 puncte procentuale până în 2020, ceea ce pare plauzibil. Aceste reforme vor avea un impact pozitiv asupra sustenabilității finanțelor publice dacă vor fi puse în aplicare integral și la termen. În prezent, se poate considera că Italia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de întreaga abatere temporară solicitată în 2016, de 0,5 puncte procentuale din PIB, cu condiția să pună în aplicare în mod adecvat reformele convenite, ceea ce va face obiectul unei monitorizări în cadrul semestrului european și sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la considerentul 10.

               (8)În proiectul său de plan bugetar pentru 2016, Italia a solicitat o abatere temporară suplimentară, de 0,3 puncte procentuale din PIB, de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016, pentru a lua în considerare cheltuielile naționale cu investițiile în proiecte cofinanțate de UE. Informațiile furnizate în Programul de stabilitate pentru 2016 par să confirme faptul că abaterea Italiei de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 este utilizată efectiv pentru sporirea investițiilor. Cu toate acestea, există încă unele îndoieli cu privire la fezabilitatea întregului cuantum estimat al investițiilor cofinanțate în cursul anului 2016. În prezent, se poate considera că Italia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de o abatere temporară de 0,25 puncte procentuale din PIB în 2016, cu condiția să realizeze în mod adecvat investițiile planificate și sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la considerentul 10. Comisia va efectua o evaluare ex post pentru a verifica valoarea reală a cheltuielilor naționale aferente proiectelor de investiții cofinanțate și a unei abateri conexe pentru care Italia este eligibilă în temeiul așa-numitei „clauze privind investițiile”.

               (9)Programul de stabilitate pentru 2016 indică faptul că impactul bugetar al afluxului excepțional de mare de refugiați, precum și al măsurilor de securitate excepționale este semnificativ și că aceste aspecte ar trebui considerate un eveniment neobișnuit, care nu se află sub controlul guvernului, astfel cum este definit la articolul 5 alineatul (1) și la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Potrivit Comisiei, impactul suplimentar este în concordanță cu estimările furnizate în Programul de stabilitate și se ridică la 0,03 % din PIB în 2015 și la 0,04 % în 2016 pentru cheltuielile legate de refugiați și la 0,06 % din PIB în 2016 pentru măsurile de securitate. În această privință, Italia a solicitat o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 permit luarea în calcul a acestor cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați, precum și gravitatea amenințării teroriste reprezintă evenimente excepționale, impactul acestora asupra finanțelor publice ale Italiei este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Prin urmare, ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2015 a fost redusă pentru a ține seama de costurile suplimentare legate de refugiați. În ceea ce privește anul 2016, în primăvara anului 2017 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în privința sumelor eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile italiene.

               (10)În avizul său privind proiectul de plan bugetar al Italiei pentru 2016
                  11
               , Comisia a indicat că, în cadrul „evaluării globale” a unei eventuale abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, va lua în considerare eligibilitatea eventuală a Italiei pentru a beneficia de flexibilitate în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, analizând în special dacă abaterea de la traiectoria de ajustare va fi efectiv utilizată pentru sporirea investițiilor, dacă există planuri credibile pentru reluarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu și dacă s-au înregistrat progrese în ceea ce privește agenda de reforme structurale, ținând seama de recomandările Consiliului. Comisia consideră că Italia este eligibilă să beneficieze de abatere suplimentară de 0,35 puncte procentuale din PIB pentru 2016, luând în considerare progresele înregistrate în ceea ce privește agenda de reforme structurale, investițiile planificate, precum și angajamentul guvernului de a asigura respectarea traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, aspect pe care Comisia îl va evalua din nou în toamnă.

               (11)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deteriorarea structurală previzionată, de -0,7 % din PIB în 2016, indică faptul că există riscul ca Italia să se abată întrucâtva de la obligațiile care îi revin în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, după luarea în considerare a abaterii permise pentru investiții și punerea în aplicare a reformelor structurale. Pentru 2017, în condițiile menținerii politicilor actuale, previziunile Comisiei indică un efort structural egal cu zero în 2017, care ar duce la un risc de abatere semnificativă de la ajustarea structurală necesară de 0,6 % din PIB.

               (12)În general, pe baza evaluării Programului de stabilitate pentru 2016 și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Italia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Comisia va evalua din nou respectarea de către Italia a ajustării necesare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pe baza previziunilor sale din toamna anului 2016, când va dispune de informații suplimentare privind reluarea de către Italia a traiectoriei de ajustare în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu în 2017, inclusiv proiectul de plan bugetar pentru 2017.

               (13)Deși sunt în curs inițiative de reformare a cadrului bugetar, până în prezent s-a întreprins doar un număr limitat de măsuri pentru a asigura faptul că analiza cheltuielilor contribuie la consolidarea fiscal-bugetară. În special, obiectivele analizei cheltuielilor au fost reduse și mai mult, iar faptul că analizele cheltuielilor nu sunt integrate pe deplin în procesul bugetar afectează eficiența globală a acestui exercițiu. Se preconizează că finalizarea reformei cuprinzătoare a procesului bugetar începută în 2009 va soluționa această deficiență și va conferi procesului bugetar o abordare care va pune un accent mai mare pe performanță. Pentru a îmbunătăți sustenabilitatea datoriei publice, este important, de asemenea, să se accelereze procesul de implementare a planului de privatizare. Sistemul fiscal din Italia reprezintă un obstacol în calea eficienței economice și se confruntă în continuare cu o serie de provocări. Acestea sunt legate de nivelul foarte scăzut de conformare fiscală și de faptul că încă nu s-a efectuat îndelung așteptata reformă a cheltuielilor fiscale, în special în ceea ce privește ratele reduse aferente taxei pe valoarea adăugată, și nici reforma vechiului sistem de valori cadastrale. Toate acestea sunt aspecte ale legii de punere în aplicare a reformei sistemului fiscal care fie nu au fost puse în aplicare, fie au fost puse în aplicare doar parțial. În plus, evoluțiile recente, cum ar fi eliminarea impozitului pe proprietate pentru prima locuință achiziționată, par să fie în contradicție cu obiectivul extinderii bazei de impozitare și al transferării sarcinii fiscale de la factorii de producție asupra proprietății și a consumului.

               (14)Reforma administrației publice este un pas important care, în cazul în care decretele legislative necesare vor fi adoptate și puse în aplicare, i-ar permite Italiei să fructifice beneficiile preconizate în ceea ce privește creșterea eficienței și a calității în sectorul public. Decretele legislative propuse de guvern în ianuarie 2016 cu privire la întreprinderile de stat și serviciile publice locale, precum și viitorul decret privind serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt deosebit de importante pentru remedierea cauzelor profunde ale ineficiențelor. Deși s-au luat recent măsuri în vederea intensificării luptei împotriva corupției, inclusiv prin stabilirea unor pedepse mai aspre și a unor termene de prescripție mai lungi pentru anumite infracțiuni de corupție specifice, revizuirea sistematică a termenelor de prescripție, care a fost recomandată de mult timp, nu s-a efectuat încă. Frauda contabilă reprezintă, de asemenea, un aspect important. În cadrul sistemului de justiție, procedurile judiciare lungi și numărul mare de cauze civile și comerciale pendinte rămân provocări majore. O monitorizare atentă a impactului măsurilor luate în ultimii ani pentru a soluționa aceste chestiuni va contribui la evaluarea necesității completării acestora cu acțiuni suplimentare.

               (15)S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește îmbunătățirea calității activelor în sectorul bancar. Chiar dacă afluxul de noi credite neperformante a încetinit în ultimele luni, stocul de astfel de credite rămâne la un nivel foarte ridicat și continuă să exercite presiuni asupra rentabilității și a resurselor băncilor. În plus, cadrul sistemului de insolvență și cel al colectării datoriilor din Italia nu sunt îndeajuns de adecvate pentru a favoriza soluționarea rapidă a problemei creditelor depreciate. Începând cu mijlocul anului 2015, au fost adoptate mai multe acte legislative vizând simplificarea și accelerarea procedurilor de insolvență și de executare silită și a fost propus un proiect de lege de punere în aplicare a unei reforme organice a cadrului privind falimentul. Cu toate acestea, efectele acestor reforme asupra duratei procedurilor și a valorilor recuperărilor nu sunt încă vizibile. De la începutul anului 2015, Italia a adoptat o serie de măsuri pentru a aborda deficiențele în materie de guvernanță corporativă a băncilor sale, în special în ceea ce privește băncile cooperatiste mai mari, băncile ai căror acționari sunt fundații și băncile mutuale mici. Punerea în aplicare pe deplin a acestor reforme ar contribui la o mai mare reziliență a acestui sector și ar asigura o alocare mai eficientă a creditelor pentru economia reală. Întrucât nivelul redus al eficienței costurilor în sectorul bancar îngreunează rentabilitatea și generarea de capital intern, mediul existent, caracterizat printr-o creștere redusă și prin rate scăzute ale dobânzii, constituie o provocare suplimentară. Noul cadru al UE pentru rezoluția bancară a schimbat profilul de risc al obligațiunilor emise de către bănci, multe dintre acestea fiind deținute de clienții de retail italieni, ceea ce evidențiază importanța educației financiare în rândul publicului larg.

               (16)În 2015, Italia și-a reformat profund instituțiile de pe piața forței de muncă, prin așanumita reformă a „Jobs Act” (Legea referitoare la locurile de muncă). Punerea în aplicare a reformei politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este esențială pentru activarea persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, în special a șomerilor de lungă durată și a tinerilor. În prezent, există o serie de provocări administrative, politice și legate de resurse. În special, acest lucru necesită o consolidare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și o monitorizare atentă a furnizării de servicii. Sistemul de stagii a fost reformat, astfel încât să includă adulții concediați, dar punerea în aplicare a acestuia nu s-a încheiat încă. Negocierile de la al doilea nivel nu sunt suficient dezvoltate în Italia, ceea ce împiedică adoptarea unor soluții inovatoare la nivel de întreprinderi care ar putea duce la îmbunătățirea productivității și la salarii care să fie mai bine corelate cu condițiile de pe piața forței de muncă. Acțiunile din acest domeniu trebuie întreprinse în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale. Partenerii sociali nu au ajuns încă la un acord privind reforma negocierii colective. Conform Programului național de reformă, se prevede efectuarea unei reforme până la sfârșitul anului 2016. Rata de participare a femeilor pe piața forței de muncă este una dintre cele mai scăzute din UE. Femeile ocupă în mod predominant locuri de muncă precare și atipice, constituie majoritatea lucrătorilor cu contracte atipice și sunt afectate în mod special de economia informală. Sistemul de impozite și de prestații îi descurajează să lucreze pe cei care aduc al doilea venit în gospodărie și Legea privind locurile de muncă nu a soluționat această problemă în mod eficace. Disponibilitatea limitată a unor servicii de îngrijire accesibile ca preț împiedică, de asemenea, participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii și rude în vârstă. Nivelurile sărăciei sunt ridicate, peste un sfert din italieni fiind expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială, iar furnizarea de asistență socială continuă să fie redusă și fragmentată. Adoptarea și punerea în aplicare a Strategiei naționale de combatere a sărăciei și raționalizarea cheltuielilor sociale ar putea fi primii pași către introducerea treptată a unei scheme de asigurare a venitului minim la nivel național într-un mod neutru, în general, din punct de vedere bugetar. Au fost înregistrate progrese substanțiale în domeniul reformei educației. Reforma privind școlile a fost adoptată în iulie 2015, decretele de punere în aplicare urmând să fie adoptate în ianuarie 2017.

               (17)S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește consolidarea concurenței în sectorul serviciilor. Legea anuală privind concurența din 2015 este încă în dezbatere în Parlament. O serie de dispoziții ale acesteia, de exemplu cele privind profesiile juridice, au fost diluate în cursul procesului parlamentar. O serie de domenii sunt încă protejate sau reglementate în mod excesiv, în special profesiile reglementate, sectorul sănătății, transportul public local și taxiurile, porturile și aeroporturile. Sectorul comerțului cu amănuntul este afectat de o serie de ineficiențe cauzate de reglementarea strictă a pieței. Procesul public de acordare de drepturi asupra domeniului public pentru desfășurarea de activități economice nu promovează concurența, în special ca urmare a faptului că schemele de acordare a permiselor nu implică proceduri transparente și competitive. Măsurile de deschidere a pieței trebuie susținute de un mediu favorabil întreprinderilor. S-au realizat unele progrese în materie de simplificare în cadrul Programului de simplificare pentru 2015-2017, care permite o cooperare mai ușoară și mai raționalizată între administrația de la nivel central și cea de la nivel regional. Cu toate acestea, mediul de afaceri italian nu este încă suficient de favorabil creșterii și investițiilor și are de suferit de pe urma unui sistem fragmentat și stratificat de legi și reglementări adoptate la diferite niveluri de guvernare. Sarcina administrativă și cea impusă de reglementări afectează încă operatorii economici. Punctele forte în materie de înființare a unei întreprinderi sau de soluționare a insolvenței sunt anulate de deficiențele în ceea ce privește eliberarea autorizațiilor de construire, executarea contractelor, plata impozitelor sau obținerea de credite. Punerea în aplicare a Strategiei naționale privind achizițiile publice adoptată la începutul anului 2016 ar putea, de asemenea, contribui la soluționarea anumitor deficiențe sistemice și larg răspândite.

               (18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Italiei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-5 de mai jos.

               (19)În lumina respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul
                  12
                său se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos.

               (20)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a prezentei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Italia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să limiteze, în 2016, abaterea temporară de la ajustarea necesară de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu la cuantumul egal cu 0,75 % din PIB acordat pentru investiții și pentru punerea în aplicare a reformelor structurale, sub rezerva reluării traiectoriei de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2017. Să accelereze punerea în aplicare a programului de privatizare și să utilizeze profitul excepțional pentru a accelera reducerea ratei datoriei publice guvernamentale. Să transfere sarcina fiscală de la factorii de producție asupra consumului și a proprietății. Să reducă numărul și domeniul de aplicare ale cheltuielilor fiscale și să finalizeze reforma sistemului cadastral până la jumătatea anului 2017. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți conformarea fiscală, inclusiv prin facturare electronică și prin efectuarea electronică a plăților.

               2.Să implementeze reforma administrației publice prin adoptarea și punerea în aplicare a tuturor decretelor legislative necesare, în special a celor care reformează întreprinderile publice locale, serviciile publice locale și gestionarea resurselor umane. Să intensifice lupta împotriva corupției prin revizuirea termenului de prescripție până la sfârșitul anului 2016. Să reducă durata procedurilor judiciare în materie civilă prin implementarea reformelor și prin intermediul unei gestionări eficace a cauzelor.

               3.Să accelereze reducerea stocului de credite neperformante, inclusiv prin îmbunătățirea ulterioară a cadrului pentru insolvență și pentru recuperarea datoriilor. Să finalizeze rapid implementarea reformelor în curs privind guvernanța corporativă în sectorul bancar.

               4.Să implementeze reforma politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, în special prin consolidarea eficacității serviciilor de ocupare a forței de muncă. Să faciliteze angajarea în muncă a persoanelor care aduc al doilea venit în gospodărie. Să adopte și pună în aplicare Strategia națională de combatere a sărăciei, precum și să revizuiască și să raționalizeze cheltuielile sociale.

               5.Să adopte și să pună în aplicare rapid Legea privind concurența, care este pendinte. Să ia măsuri suplimentare de sporire a concurenței în cadrul sectorului profesiilor reglementate, al transporturilor, al sănătății și al comerțului cu amănuntul, precum și în cadrul sistemului de concesiuni.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  C(2015) 8105 final.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 348 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2016
                  6
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015, precum și pe cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat
                  7
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Regatul Unit nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Gradul ridicat de îndatorare în sectorul gospodăriilor, nivelurile mari ale prețurilor locuințelor și deficitele importante de cont curent pot constitui vulnerabilități. În același timp, bilanțurile gospodăriilor sunt solide per total, iar reziliența sectorului bancar continuă să se amelioreze. Pe termen scurt, capacitatea ridicată a sectorului gospodăriilor și a economiei în general de a face față riscurilor, cum ar fi șocurile de la nivelul ratei dobânzilor sau de la nivelul ocupării forței de muncă pare să fi crescut. Cu toate acestea, în cazul mai multor inițiative luate de guvern nu s-a înregistrat deocamdată un impact semnificativ asupra dezechilibrului dintre cererea și oferta de locuințe. Riscurile aferente deficitului ridicat de cont curent sunt reduse de un cadru instituțional favorabil și de un nivel scăzut al obligațiilor denominate în valută. Creșterea deficitului a fost influențată de majorarea deficitului la nivelul venitului primar; pe măsură ce condițiile ciclice defavorabile se atenuează, se așteaptă o diminuare a acestui efect.

               (3)La 24 martie 2016, Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări ale acestora. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  8
               .

               (5)În prezent, Regatul Unit face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Cu condiția ca în perioada 2016-2017 să se ajungă la o corectare durabilă a deficitului excesiv, Regatul Unit se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datorii începând cu 20172018. În programul său de convergență pentru 2015-2016, guvernul preconizează ca deficitul global să fie inferior pragului de 3 % din PIB în perioada 2016-2017 și are intenția ca acesta să scadă în continuare în 2017-2018, până la 2 % din PIB. Deficitul structural recalculat
                  9
               , calculat ca procentaj din PIB, indică o ameliorare structurală în valoare de 0,6 puncte procentuale în perioada 2015-2016, 0,9 puncte procentuale în 2016-2017 și 0,7 puncte procentuale în 2017-2018. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 88 % în 2015-2016 la un vârf de 88,3 % din PIB în 2016-2017 și va descrește până la 87,1 % din PIB în 2017-2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil. Măsurile de sprijinire a țintelor de deficit preconizate în perioadele 2016-2017 și 2017-2018 sunt suficient de detaliate. Cu toate acestea, impactul bugetar al anumitor măsuri în 2017-2018, estimat la circa 0,2 % din PIB, este mai incert. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează ca Regatul Unit să fi atins în 2015-2016 nivelul recomandat de 4,1 % din PIB al deficitului global și să fi realizat efortul fiscal recomandat. Se preconizează ca Regatul Unit să își corecteze deficitul excesiv până la termenul stabilit, și anume 2016-2017, conform recomandării Consiliului, deși fără a atinge ținta recomandată în materie de deficit global, de 2,7 % din PIB. Se preconizează că efortul fiscal recomandat va fi realizat în mod cumulativ în perioada care corespunde procedurii de deficit excesiv. Se așteaptă ca în perioada 2017-2018 Regatul Unit să respecte ajustarea recomandată pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în condițiile unor politici neschimbate. Se preconizează, de asemenea, că Regatul Unit va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017-2018. Pe baza evaluării Programului de convergență pe care a efectuat-o și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că se poate preconiza că Regatul Unit va respecta în linii mari dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (6)Din 2008, productivitatea stagnează în Regatul Unit. Acest lucru ar putea fi atribuit mai multor factori, cum ar fi nivelul scăzut al investițiilor de capital, deficitul de competențe, necorelarea competențelor și schimbarea structurii economiei, devenind preponderente sectoarele cu o productivitate mai mică. Trebuie avute în vedere, în acest context, și provocările aferente insuficienței locuințelor, în special în zonele geografice cu creștere economică ridicată. Documentul de politică al guvernului din iulie 2015 intitulat „Fixing the foundations- creating a prosperous nation” (Crearea bazelor pentru o națiune prosperă) conține o gamă largă de soluții. Având în vedere anumite bariere care stau încă în calea investițiilor și nivelul scăzut al investițiilor publice și private din Regatul Unit, acțiunile de politică ale guvernului destinate să stimuleze ameliorarea nivelului competențelor, inovarea și investițiile în infrastructură sunt oportune, dar va fi importantă eficiența punerii în aplicare. Una dintre principalele provocări în materie de investiții este crearea unei infrastructurii de rețea adecvate. Planul național pentru infrastructură, care a fost actualizat în martie 2016, prezintă detalii privind evoluția proiectelor de infrastructură într-un cadru coerent și consecvent. Planul depinde de asigurarea unei majorări a finanțării private pentru o mare parte din investiții. Implementarea și monitorizarea sunt esențiale, la fel ca transparența și răspunderea. În pofida diverselor inițiative, cererea de locuințe continuă să depășească oferta, ceea ce se reflectă în nivelul ridicat și în creștere al prețurilor locuințelor. Deficitul de locuințe este cel mai pronunțat în zona Londrei și în sud-est – regiuni cu creștere rapidă. Utilizarea terenurilor este reglementată de principii stabilite în cadrul național de politică în materie de urbanism, iar punerea în aplicare eficace a sistemului reformat de urbanism ar putea facilita intensificarea construcției de locuințe.

               (7)Piața muncii din Regatul Unit rămâne dinamică. În 2015, rata ocupării forței de muncă (în categoria de vârstă 20-64 de ani) a atins 76,9 %, în timp ce rata șomajului s-a înscris în continuare într-o tendință descendentă, ajungând la 5,3 %. Rata șomajului în rândul tinerilor și rata tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare a continuat, de asemenea, să scadă. Cu toate acestea, se pot în continuare realiza îmbunătățiri în ceea ce privește perspectivele lucrătorilor inactivi, încadrați în muncă pe posturi inadecvate sau slab calificați. Existența unor perspective de evoluție mai bune pe piața muncii și a unor modalități mai clare de perfecționare a competențelor le-ar veni în ajutor persoanelor care sunt limitate la activități cu remunerație scăzută și/sau la un număr mic de ore de lucru. S-ar aborda astfel și problema deficitului de competențe vizibil în anumite părți ale economiei, cum ar fi în sectorul construcțiilor. Utilizarea cu eficacitate a resurselor rezultate din taxa pentru ucenicie va necesita o atenție aparte. Va trebui ca propunerile de ameliorare a ofertei de servicii de îngrijire a copiilor să fie puse în aplicare în timp util, întrucât disponibilitatea și accesibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor rămân o provocare.

               (8)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (9)În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de convergență al Regatului Unit, iar avizul
                  10
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să corecteze deficitul excesiv în mod durabil până în 2016-2017. După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în perioada 2017-2018, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               2.Să abordeze deficiențele în materie de investiții în infrastructura de rețea, inclusiv prin îndeplinirea priorităților planului național pentru infrastructură. Să ia măsuri suplimentare pentru a stimula oferta în sectorul locuințelor, inclusiv prin punerea în aplicare a reformelor cadrului național de politică în materie de urbanism.

               3.Să abordeze problema necorelării competențelor și să creeze condițiile pentru îmbunătățirea acestora, inclusiv prin creșterea calității stagiilor de ucenicie. Să îmbunătățească în continuare disponibilitatea unor servicii de îngrijire a copiilor abordabile ca preț, de înaltă calitate și cu program prelungit.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

                     (10)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 273 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Sloveniei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013
                  5
               , Comisia și-a prezentat avizul privind proiectul de plan bugetar al Sloveniei pentru 2015
                  6
               .

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  7
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  8
               , în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Slovenia pentru 2015
                  9
               , în care a evaluat progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Pentru Slovenia, raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care necesită măsuri de politică decisive și o monitorizare specifică. Mai precis, reechilibrarea este în curs, iar măsurile de politică decisive luate, îmbunătățirea rezultatelor la export și a condițiilor de creștere au redus riscurile față de anul trecut, mai ales cele legate de sustenabilitatea pe plan extern. Cu toate acestea, guvernanța corporativă deficitară, implicarea puternică a statului la capitalul întreprinderilor, un efect de levier important al întreprinderilor și creșterea considerabilă a datoriei publice pun în pericol stabilitatea financiară și creșterea, fapt care necesită o atenție sporită. Prin urmare, dezechilibrele nu mai sunt considerate excesive, dar continuă să necesite o atenție sporită.

               (7)La 30 aprilie 2015, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (8)În prezent, Slovenia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul de stabilitate pentru 2015 al Sloveniei, guvernul își exprimă intenția de a corecta deficitul excesiv până în 2015, cu respectarea termenului stabilit de Consiliu, și de a atinge obiectivul pe termen mediu, respectiv obținerea unei poziții bugetare echilibrate în termeni structurali până în 2020, și anume la un an de la încheierea perioadei de programare. Guvernul își propune să reducă treptat deficitul global la 2,9 % din PIB în 2015 și la 0,9 % din PIB în 2019. Potrivit Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge un nivel de vârf de 81,6 % în 2015, după care va începe să scadă. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, nu se așteaptă corectarea la timp și în mod durabil a deficitului excesiv până în 2015. În același timp, efortul bugetar se situează sub nivelul recomandat de Consiliu, pe baza echilibrului structural și a măsurilor discreționare luate. Presupunând că deficitul excesiv va fi corectat la timp, conform planului, Slovenia va face obiectul componentei preventive a pactului începând cu 2016. Măsurile de sprijinire, începând cu 2016, a țintelor de deficit preconizate nu au fost detaliate suficient. Prin urmare, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se pare că există riscul unei abateri semnificative de la ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016 și vor fi necesare măsuri suplimentare. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Slovenia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. În ceea ce privește regulile de politică bugetară, Parlamentul a aprobat, în 2013, temeiul constituțional pentru stabilirea unei reguli privind soldul/excedentul bugetului public în termeni structurali. Cu toate acestea, legislația de punere în aplicare necesară nu a fost încă adoptată. Se preconizează că revizuirile Legii privind finanțele publice vor oferi temeiul juridic necesar pentru aspectele procedurale care stau la baza Legii privind regulile de politică bugetară.

               (9)Slovenia a întreprins măsuri de reducere a presiunilor asupra sustenabilității pe termen mediu a sistemului de pensii, dar parametrii-cheie mai trebuie ajustați pentru a asigura sustenabilitatea acestui sistem în perioada de după 2020. Reforma din 2013 a sistemului de pensii a avut un impact pozitiv și se preconizează că actul legislativ care instituie un fond demografic va fi adoptat în iunie 2015. Cu toate acestea, pentru a se asigura sustenabilitatea pe termen lung a pensiilor, vor fi necesare reforme suplimentare. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește reforma sistemului de îngrijire pe termen lung. La sfârșitul anului 2013, guvernul a adoptat un plan de reformă a sistemului de îngrijire pe termen lung, dar adoptarea legislației de punere în aplicare a reformei a fost amânată până la sfârșitul anului 2015 pentru ca mai întâi să fie adoptate deciziile privind reforma asigurărilor de sănătate, inclusiv să se rezolve problema surselor de finanțare a sistemului general de sănătate și a îngrijirii pe termen lung. Cheltuielile cu îngrijirea pe termen lung legate de vârstă pot fi limitate prin acordarea de prestații persoanelor care au cea mai mare nevoie de acestea și prin reorientarea îngrijirii instituționalizate înspre îngrijirea la domiciliu.

               (10)A fost încheiat un acord social în ianuarie 2015 care prevede că majorările salariale din sectorul public nu vor ține pasul cu majorările salariale din sectorul privat. Componența și indexarea salariilor minime nu sunt reglementate de acest acord. Deși majorarea recentă a salariului minim este relativ ridicată față de cea a salariului mediu, a fost cu toate acestea limitată. Din evaluarea reformei pieței muncii din 2013 reiese că numărul restricțiilor privind accesul pe piața muncii a scăzut, dar persistă probleme structurale în ceea ce privește șomajul pe termen lung și ratele scăzute ale încadrării în muncă a lucrătorilor slab calificați și a lucrătorilor mai în vârstă. Slovenia a întreprins unele acțiuni pentru a aborda neconcordanța de competențe și numeroase alte măsuri sunt planificate până în 2020.

               (11)Sectorul bancar a fost stabilizat în continuare prin recapitalizarea băncilor Abanka și Banka Celje în 2014. A fost finalizat un plan de acțiune cuprinzător pentru bănci, acesta fiind prezentat cabinetului prim-ministrului în ianuarie 2015. Banca Sloveniei a asigurat monitorizarea deficiențelor identificate în cadrul evaluării calității activelor din 2013 și își va relua inspecțiile la fața locului în primul trimestru al anului 2015, pentru a verifica dacă recomandările au fost puse în aplicare de către bănci. Marile bănci și-au reorganizat și și-au consolidat unitățile de lichidare și de restructurare. Cu toate acestea, pentru ca sectorul bancar să fie mai solid, sunt necesare consolidarea rentabilității pe termen lung și reducerea numărului de credite neperformante în sectorul întreprinderilor. Au fost instituite atât planul general de restructurare a întreprinderilor, cât și un grup operativ centralizat pentru restructurarea întreprinderilor. Reducerea în continuare a gradului de îndatorare a sectorului întreprinderilor, inclusiv prin intermediul Societății de administrare a activelor bancare și prin aplicarea integrală a noii legislații în materie de insolvență, ar contribui la restabilirea condițiilor pentru relansarea investițiilor private. Activitatea de creditare a băncilor continuă să se deterioreze, ceea ce afectează în special IMM-urile. Se preconizează că doar în 2016 se vor concretiza toate rezultatele recentei recapitalizări a sectorului bancar. Activitatea limitată de creditare a băncilor și ratele ridicate ale dobânzilor afectează capacitatea de finanțare a IMM-urilor. Chiar dacă proporția cererilor de credit respinse a scăzut în ultimii șase ani, numărul IMM-urilor care semnalează că băncile sunt mai reticente în a acorda credite a crescut în mod considerabil și este unul dintre cele mai mari din UE.

               (12)Programul de privatizare este în curs, dar înregistrează întârzieri. Restructurarea celor cinci bănci mari deținute de stat și lichidarea a două bănci naționale mai mici sunt pe drumul cel bun. Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenski državni holding), care este responsabilă de gestionarea și cesionarea activelor statului, este în prezent pe deplin operațională. Mai trebuie aprobat de către Parlamentul sloven un proiect de strategie de gestionare a activelor, preconizându-se că aprobarea acestuia va fi urmată de publicarea calendarului de cesionare pentru o serie de active deținute de stat bine determinate. În decembrie 2014, Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane a adoptat un nou cod privind guvernanța corporativă, iar în ianuarie 2015 a fost numit un responsabil cu conformitatea.

               (13)Eficiența instanțelor s-a îmbunătățit în continuare în 2014, chiar dacă într-un ritm mai lent. Deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește reducerea duratei procedurilor judiciare în primă instanță în privința litigiilor civile și comerciale, inclusiv în cazurile care intră sub incidența legislației în materie de insolvență, durata procedurilor și numărul cauzelor nesoluționate rămân semnificative.

               (14)Mediul de afaceri nefavorabil din Slovenia este un factor principal al nivelurilor scăzute de investiții în întreprinderile slovene, iar numărul mare de legi și numeroasele modificări ale legislației îngreunează activitatea întreprinderilor și respectarea reglementărilor locale. Numărul profesiilor reglementate a scăzut de la 323 la 242, dar rămâne mare. Aproximativ 25 % dintre măsurile de reducere a sarcinii administrative incluse în Documentul unic au fost puse în aplicare. Agenției pentru protecția concurenței i se permite o autonomie bugetară suficientă și se asigură independența instituțională.

               (15)Noul guvern și-a reiterat angajamentul de a lupta împotriva corupției și a adoptat în ianuarie 2015 un nou program cu durata de doi ani, care prevede 11 măsuri cu caracter permanent. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește transparența și răspunderea. Se pregătește în prezent o reformă cuprinzătoare a sectorului public. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește rapoartele privind procedurile de evaluare a performanței și de control al calității.

               (16)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

               (17)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Slovenia ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare pe deplin și în timp util a acestor recomandări,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure o corectare durabilă a deficitului excesiv în 2015 și să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016. Să adopte Legea privind regulile de politică bugetară și să revizuiască Legea privind finanțele publice. Să înregistreze progrese în ceea ce privește reforma pe termen lung a sistemului de pensii. Până la sfârșitul anului 2015, să adopte o reformă a sistemului de sănătate și de îngrijire pe termen lung.

               2.Să revizuiască, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, mecanismul de stabilire a salariului minim, în special rolul alocațiilor, având în vedere impactul asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, a creării de locuri de muncă și a competitivității. Să asigure creșterea capacității de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a lucrătorilor mai în vârstă. Să ia măsuri pentru a aborda șomajul pe termen lung și să ofere stimulente adecvate pentru prelungirea vieții active.

               3.Să reducă procentul de credite neperformante deținute de bănci prin introducerea unor ținte concrete. Să amelioreze capacitatea de monitorizare a riscurilor de credit în cadrul băncilor. Să continue restructurarea întreprinderilor și să mențină o guvernanță corporativă solidă a Societății de administrare a activelor bancare. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul la finanțare al IMM-uri și al microîntreprinderilor. Să adopte o strategie pentru Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane care să conțină o clasificare clară a activelor, să pună în aplicare un plan anual de gestionare a activelor și să aplice criterii de performanță.

               4.Să se asigure că reformele adoptate în vederea îmbunătățirii eficacității justiției civile contribuie la reducerea duratei procedurilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8813 final.

                     (7)
                  COM (2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 43 final/2.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 261 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Croației pentru 2015și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2015

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Croației pentru 2015

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2015

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

               (3)La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Croației pentru 2014 și a emis avizul său cu privire la Programul actualizat de convergență al Croației pentru 2014.

               (4)La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Croația ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat.

               (5)La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări bugetare responsabile și favorabile creșterii.

               (6)La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Croația pentru 2015
                  7
               , în care a evaluat progresele realizate de Croația în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. Raportul de țară include, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Croația se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive care necesită măsuri de politică decisive și monitorizare specifică. În special, având în vedere creșterea economică modestă, restructurarea întârziată a întreprinderilor și performanțele scăzute în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, au crescut în mod semnificativ riscurile legate de competitivitatea redusă, datoriile externe importante și datoria publică în creștere corelată cu o guvernanță slabă în sectorul public.

               (7)În martie 2015, în urma publicării raportului de țară, autoritățile croate au purtat un dialog cu serviciile Comisiei cu privire la reformele cele mai necesare pentru soluționarea dezechilibrelor macroeconomice excesive. Autoritățile au contribuit în mod constructiv la dialog și au anunțat o serie de măsuri relevante, printre care se numără reducerea taxelor parafiscale în 2016 și 2017, raționalizarea sistemului agențiilor de stat și al unităților regionale ale administrației naționale centrale, stimularea fuzionării voluntare a unităților administrative locale autonome, reducerea incertitudinii juridice și consolidarea Biroului național de audit. Planurile de reformă din mai multe alte domenii, cum ar fi reducerea sarcinii administrative impuse întreprinderilor și îmbunătățirea guvernanței întreprinderilor de stat, au fost prezentate mai detaliat. Cu toate acestea, nivelul de ambiție rămâne sub așteptări într-o serie de domenii, în special în ceea ce privește înăsprirea normelor privind pensionarea anticipată și publicarea și punerea în aplicare a constatărilor desprinse în urma analizei cheltuielilor, deși au fost prezentate unele măsuri suplimentare care să compenseze parțial deficitul.

               (8)În prezent, Croația face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului de convergență pentru 2015, guvernul intenționează să corecteze deficitul excesiv până în 2017, ceea ce nu este în concordanță cu termenul recomandat de Consiliu, și anume 2016. Guvernul își propune să reducă treptat deficitul global la 5,0 % din PIB în 2015, la 3,9 % în 2016 și apoi la 2,7 % din PIB în 2017. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei în PIB va atinge nivelul cel mai ridicat, și anume 92,5 %, în 2017 și că se va stabiliza în general la 92,4 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare pare destul de favorabil, întrucât creșterea este comparabilă, iar efortul subiacent de consolidare este mai mare în cadrul programului decât în cadrul previziunilor Comisiei. Măsurile menite să sprijine, începând cu 2015, țintele de deficit preconizate nu au fost decât parțial detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, nu se așteaptă corectarea la timp și în mod durabil a deficitului excesiv până în 2016. Având în vedere volumul de măsuri discreționare adoptate, efortul bugetar din 2014 a fost în conformitate cu recomandarea Consiliului. Acest lucru este valabil și în termeni cumulativi pentru 2014 și 2015, în ciuda deficitului preconizat în 2015. Cu toate acestea, variația (ajustată) a soldului structural în perioada 2014-2015 este sub valoarea recomandată. În 2016, efortul bugetar nu se ridică la nivelul recomandării Consiliului. Prin urmare, vor fi necesare măsuri structurale suplimentare. Pe baza evaluării Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că există riscul ca Croația să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)La 23 aprilie 2015, Croația și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 și Programul de convergență pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (10)În prezent, Croația își analizează cheltuielile în vederea obținerii unor câștiguri de eficiență, mai ales în ceea ce privește cheltuielile cu salariile, cu asigurările sociale și cu subvențiile, precum și în vederea asigurării unui spațiu suficient de manevră bugetară pentru a acorda prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică și investițiilor. Veniturile Croației din impozitele recurente pe bunuri imobile, ca pondere din PIB, se numără printre cele mai scăzute din UE. În ultimul an, s-au luat măsuri menite să îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv măsuri de combatere a fraudei în materie de TVA, care trebuie acum transpuse în practică. Cadrul bugetar al Croației a fost consolidat prin reformele recente, însă persistă provocări semnificative. Deficiențele în ceea ce privește controlul efectiv al cheltuielilor și aplicarea uniformă a constrângerilor bugetare au un impact negativ asupra procesului de elaborare a politicilor bugetare și a constatărilor de audit. Creșterea rapidă a datoriei publice necesită o abordare mult mai activă în ceea ce privește gestionarea datoriei publice.

               (11)Sistemul de pensii se confruntă cu un număr mare de persoane pensionate anticipat, un sistem de pensionare anticipată excesiv de generos pentru anumite profesii și numeroase sisteme speciale de pensii. Ieșirile anticipate de pe piața muncii sunt facilitate de reducerile relativ mici ale pensiilor sau chiar inexistente pentru anumiți lucrători. Diferența dintre vârsta minimă de pensionare anticipată și vârsta legală de pensionare este, de asemenea, mare în comparație cu media UE de mai puțin de trei ani. În plus, sistemul este extrem de fragmentat, ceea ce pune presiune asupra cheltuielilor cu pensiile standard. Ca urmare, rata prestațiilor din sistemul de pensii este mai mică decât în majoritatea statelor membre, în ciuda cheltuielilor comparabile. În ceea ce privește sectorul de sănătate, arieratele recurente implică în continuare riscuri bugetare. Au fost lansate măsuri de raționalizare a finanțării spitalelor, dar există riscuri legate de punerea în aplicare a acestora. Creșterea cu 10 % a bugetului acoperă numai parțial nevoile de finanțare; vor trebui realizate mai multe câștiguri de eficiență pentru a se asigura eliminarea totală a arieratelor până în 2017.

               (12)Ajustarea limitată a salariilor în perioada ulterioară crizei a exacerbat impactul negativ asupra ocupării forței de muncă. Din analiza cuprinzătoare a practicilor de determinare și de stabilire a salariilor finalizată în 2014, a reieșit că sistemul nu este flexibil pentru a se adapta la schimbările mediului macroeconomic. În special, deficiențele sunt legate de disparitățile considerabile dintre sectorul public și cel privat, inclusiv întreprinderile de stat, de extinderea acordurilor colective la părțile nesemnatare și de dificultățile privind rezilierea contractelor caduce. Analiza trebuie să fie urmată de acțiuni concrete de politică. De asemenea, este important să se monitorizeze efectele reformei pieței forței de muncă din perioada 2013-2014.

               (13)Forța de muncă este afectată negativ de îmbătrânirea rapidă a populației, asociată cu rate de activitate scăzute, în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor în vârstă de peste 50 de ani. În ciuda extinderii domeniului de aplicare al politicilor active din domeniul pieței forței de muncă și a creșterii cheltuielilor aferente acestora, impactul lor rămâne insuficient, în special în ceea ce privește șomerii pe termen lung, lucrătorii în vârstă și tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Rata de absolvire a învățământului terțiar se numără printre cele mai scăzute din UE. Necorelarea competențelor și deficiențele sistemului de educație și de formare constituie piedici pentru absolvirea învățământului superior. Dimensiunea economiei informale reprezintă în continuare o provocare persistentă și duce la o incidență ridicată a muncii nedeclarate. Măsurile pe care Comisia pentru combaterea muncii nedeclarate le-a identificat la sfârșitul anului 2014 trebuie acum să fie puse în aplicare. În prezent, există peste 80 de prestații și programe sociale diferite. A început consolidarea prestațiilor, dar sunt necesare eforturi de reforme suplimentare în 2015 pentru îmbunătățirea acoperirii și a caracterului adecvat al prestațiilor.

               (14)Repartizarea competențelor între nivelul național și cel local este complexă și fragmentată, subminând gestionarea finanțelor publice și eficiența cheltuielilor publice. Actuala atribuire a funcțiilor în materie de politici și deficiențele administrative în cadrul autorităților locale afectează în mod direct o serie de domenii, cum ar fi colectarea impozitelor, furnizarea prestațiilor sociale, gestionarea fondurilor structurale și de investiții europene, achizițiile publice și furnizarea serviciilor publice. Ca măsură pe termen scurt, autoritățile intenționează să stabilească mecanisme care ar încuraja fuzionările voluntare ale unităților administrative autonome sau cooperarea între acestea. În cadrul administrației centrale, propunerile de reformare și raționalizare a sistemului agențiilor de stat au fost prezentate pe baza analizei realizate în 2014.

               (15)Mediul de afaceri din Croația se confruntă cu deficiențe instituționale majore, printre care se numără instabilitatea în materie de reglementare, controlul slab al calității legislației, costurile ridicate de conformare, practicile discriminatorii și barierele excesive pentru furnizorii de servicii, sarcinile administrative ridicate, multitudinea de taxe parafiscale, gradul scăzut de transparență și de previzibilitate în ceea ce privește funcționarea organelor administrative, în special la nivel local, dezvoltarea inegală a canalelor electronice de comunicare și durata îndelungată a procedurilor judiciare, în special în instanțele comerciale, în care gestionarea cauzelor trebuie modernizată. Noua strategie anticorupție nu are o orientare clară și nu este suficient de detaliată; acest aspect ar trebui abordat în cadrul unui plan de acțiune pentru punerea în aplicare a strategiei.

               (16)Supravegherea întreprinderilor de stat este incompletă în ceea ce privește societățile constituite la nivel local și filialele marilor întreprinderi publice. Autoritățile intenționează să reducă numărul întreprinderilor „strategice” și să accelereze agenda pentru privatizare. Sunt necesare mai multe progrese pentru asigurarea calității guvernanței, inclusiv în ceea ce privește consolidarea și armonizarea supravegherii în cadrul diverselor întreprinderi de stat. Numirea membrilor consiliului de administrație nu este transparentă, iar cerințele în materie de competențe sunt relativ scăzute, ceea ce împiedică buna gestionare a proprietăților publice.

               (17)Instituirea unui cadru eficient și transparent privind salvarea timpurie a întreprinderilor și insolvența este o condiție preliminară esențială pentru atenuarea presiunii considerabile de reducere a efectului de levier cu care se confruntă întreprinderile croate și pentru promovarea unei culturi de restructurare timpurie și de acordare a unei „a doua șanse”. O evaluare a legislației în materie de pre-insolvență arată că eficiența ex ante a actualului cadru legislativ este printre cele mai scăzute din UE. A fost lansată o reformă a cadrului privind insolvența, care se preconizează că va fi adoptată în Parlament în prima jumătate a anului 2015. Banca Croată pentru Reconstrucție și Dezvoltare ar putea juca un rol crucial în redresarea Croației. Aceasta este direct expusă la riscul de credit, ceea ce ar putea afecta finanțele publice. Este important ca această bancă să facă obiectul supravegherii prudențiale și al unei guvernanțe corporatiste solide. De asemenea, este loc de îmbunătățire a structurii și a transparenței modalităților prin care aceasta asigură răspunderea conducerii. În urma apariției riscului de credit valutar și a riscului de credit indus de schimbul valutar, este necesară o soluție pe termen lung care să fie proporțională și echitabilă și care să se bazeze pe un temei juridic solid și să se concentreze pe debitorii cu cele mai mari dificultăți.

               (18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Croației pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Croației în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Croația, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos.

               (19)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Croației, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (20)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Croația să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să asigure corectarea durabilă a deficitului excesiv până în 2016 prin luarea măsurilor necesare în 2015 și prin consolidarea strategiei bugetare pentru 2016. Să publice și să pună în aplicare constatările desprinse în urma analizei cheltuielilor. Să asigure îmbunătățirea controlului cheltuielilor la nivel central și local, în special prin crearea unui mecanism de sancționare pentru entitățile care depășesc limitele bugetare. Să adopte legea privind responsabilitatea bugetară și să consolideze capacitatea și rolul Biroului național de audit. Să introducă un impozit recurent pe proprietate și să îmbunătățească respectarea legislației în materie de TVA. Să consolideze gestionarea datoriei publice, în special prin publicarea anuală a unei strategii de gestionare a datoriei și prin asigurarea unor resurse adecvate.

               2.Să descurajeze pensionarea anticipată prin majorarea penalităților pentru ieșirile anticipate de pe piața muncii. Să îmbunătățească adecvarea și eficiența cheltuielilor cu pensiile prin restrângerea definiției profesiilor dificile și periculoase. Să abordeze riscurile bugetare în sectorul asistenței medicale.

               3.Să ia măsuri de soluționare a deficiențelor cadrului de stabilire a salariilor, prin consultarea partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, pentru a promova alinierea salariilor la productivitate și la condițiile macroeconomice. Să consolideze stimulentele pentru a incita șomerii și persoanele inactive să exercite o activitate remunerată. Pe baza analizei din 2014, să realizeze reforma sistemului de securitate socială și să consolideze în continuare prestațiile sociale printr-o mai bună direcționare și prin eliminarea suprapunerilor.

               4.Să reducă gradul de fragmentare și suprapunerile între nivelurile administrației publice centrale și locale prin propunerea unui nou model pentru repartizarea funcțională a competențelor și prin raționalizarea sistemului agențiilor de stat. Să sporească transparența și răspunderea în sectorul întreprinderilor publice, în special în ceea ce privește numirile în funcții de conducere și cerințele în materie de competențe. Să facă progrese în ceea ce privește cotarea la bursă a pachetelor minoritare de acțiuni ale întreprinderilor publice și privatizările.

               5.Să reducă semnificativ taxele parafiscale și să elimine barierele excesive pentru furnizorii de servicii. Să identifice și să pună în aplicare măsuri în vederea îmbunătățirii eficienței și a calității sistemului judiciar, în special pentru instanțele comerciale.

               6.Să consolideze cadrele în materie de pre-insolvență și de insolvență pentru întreprinderi cu scopul de a facilita restructurarea datoriilor și a pune în aplicare o procedură de insolvență care vizează persoane fizice. Să consolideze capacitatea sectorului financiar de a sprijini procesul de redresare având în vedere provocările generate de nivelul ridicat al creditelor neperformante acordate întreprinderilor și al creditelor ipotecare în valută, precum și practicile de guvernanță deficitare din unele instituții.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.