               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Bulgaria pentru 2016
                  7
                a fost publicat la 26 februarie 2016. În raport s-au evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 14 iulie 2015 și progresele înregistrate de această țară în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. Raportul a inclus, de asemenea, bilanțul aprofundat realizat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La 8 martie 2016, Comisia a adoptat o comunicare
                  8
                în care a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat. În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, economia se caracterizează prin fragilități persistente în sectorul financiar și printr-un grad înalt de îndatorare a societăților comerciale în contextul unei rate ridicate a șomajului.

               (3)La 15 aprilie 2016, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, precum și Programul de convergență pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)În cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020 s-au abordat recomandările relevante specifice fiecărei țări. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante. Comisia a oferit detalii suplimentare referitoare la modul în care va intenționa să facă uz de această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  9
               .

               (5)În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În programul său de convergență pentru 2016, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a soldului global, care va ajunge la -1,9 % din PIB în 2016 și la -0,2 % din PIB în 2019. Se prevede că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB, va fi atins începând din 2017. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge un nivel maxim de 31,8 % în 2018 și va descrește la 30,8 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este ușor avantajos. Nu s-au oferit suficiente detalii privind măsurile necesare pentru atingerea țintelor de deficit bugetar planificate pentru 2017 și anii următori. Din previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 reiese că există riscul unei abateri de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu atât în 2016, cât și în 2017, în cazul menținerii politicilor actuale. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că Bulgaria va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se asigura respectarea pactului în 2016 și în 2017.

               (6)Bulgaria a realizat unele progrese în direcția punerii în aplicare a recomandării care i-a fost adresată anul trecut de a îmbunătăți eficiența cheltuielilor cu asistența medicală, în special prin elaborarea unei hărți sanitare naționale care să permite planificarea cheltuielilor medicale în funcție de criterii teritoriale și de nevoile populației. Sistemul de sănătate din Bulgaria se confruntă cu provocări majore, cum ar fi accesul limitat la îngrijiri, nivelul redus al finanțării și rezultatele precare în ceea ce privește starea de sănătate a populației. În pofida eforturile recente de îmbunătățire a colectării impozitelor, economia subterană reprezintă în continuare o provocare majoră care afectează veniturile publice. Munca nedeclarată, inclusiv declararea insuficientă a remunerațiilor și sustragerea de la plata contribuțiilor de asigurări sociale, denaturează piața muncii și reduce veniturile fiscale.

               (7)Cazurile de practici comerciale imprudente constatate în sectorul financiar, cuplate cu o supraveghere ineficientă, au creat un mediu propice acumulării dezechilibrelor. Finalizarea, într-un climat de transparență și în conformitate cu cele mai bune practici internaționale, a analizelor privind sectorul bancar, cel al asigurărilor și cel al fondurilor de pensii, recent lansate, și realizarea acțiunilor ulterioare necesare vor întări încrederea în sectorul financiar. De asemenea, continuarea eforturilor de îmbunătățire a supravegherii financiare, atât în sectorul bancar, cât și în sectorul nebancar, va juca un rol important în consolidarea sistemului financiar și în înscrierea acestuia pe o traiectorie care să sprijine procesul incipient de redresare macroeconomică.

               (8)Piața muncii a înregistrat o redresare modestă, dar deficiențele persistente continuă să împiedice creșterea economică și îngrădesc capacitatea de ajustare a economiei. Adaptarea pieței muncii este îngreunată de caracterul structural al șomajului de lungă durată, de scăderea și îmbătrânirea forței de muncă, de nivelul redus de participare la piața muncii și de necorelările competențelor. Deși situația în materie de șomaj se îmbunătățește treptat, persistă dificultăți importante, de exemplu în ceea ce privește șomerii de lungă durată și tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Politicile active privind piața muncii ar putea juca un rol mai important în sprijinirea accesului acestor categorii la piața muncii. Activarea persoanelor care beneficiază de prestații sociale este împiedicată de fragmentarea diferitelor agenții care furnizează prestații sociale și a serviciilor de integrare pe piața muncii și de cooperarea limitată dintre agențiile și serviciile respective. În cadrul unui proiect-pilot, au fost create centre specializate pentru ocuparea forței de muncă și pentru asistența socială, care combină serviciile agenției de ocupare a forței de muncă cu cele ale agenției de asistență socială, dar nu s-a luat încă nicio decizie cu privire la aplicarea acestui proiect la o scară mai mare după încheierea sa în decembrie 2016.

               (9)Deși este în continuare cel mai mic din UE, salariul minim din Bulgaria a înregistrat o creștere substanțială începând din 2011, iar lipsa unor criterii obiective privind stabilirea salariului minim generează incertitudine. În pofida acțiunilor întreprinse în acest domeniu de guvern și de partenerii sociali, Bulgaria nu dispune încă de orientări clare sau de criterii transparente privind stabilirea salariului minim, care să țină seama de impactul acestuia asupra creării de locuri de muncă, a condițiilor sociale și a competitivității.

               (10)Bulgaria înregistrează în continuare niveluri foarte ridicate ale riscului de sărăcie sau de excluziune socială și ale inegalității. Progresele realizate în ceea ce privește combaterea sărăciei și a excluziunii sociale sunt îngreunate de persistența dificultăților legate de integrarea romilor pe piața muncii, de facilitarea trecerii de la școală la un loc de muncă, precum și de îmbunătățirea acoperirii și a eficacității politicilor din domeniile protecției sociale, sănătății și pieței muncii. Sprijinul și informarea de care beneficiază populația în cadrul sistemului de venit minim general sunt foarte limitate. Cuantumul acestei alocații este inferior pragului de sărăcie și nu a fost majorat în funcție de evoluțiile salariilor medii și minime din ultimii ani. Estimările privind acoperirea indică faptul că o mare parte dintre beneficiarii vizați nu percep prestații sociale. O mai bună informare a grupurilor-țintă, fără a se renunța însă la responsabilitatea bugetară, ar contribui la atenuarea sărăciei.

               (11)Capacitatea sistemului de învățământ de a include categoriile vulnerabile și de a le permite elevilor să dobândească aptitudini relevante este limitată. Categoriile vulnerabile, precum romii și elevii din familii sărace, se confruntă în continuare cu obstacole importante în ceea ce privește accesul la educație și finalizarea studiilor. Rata școlarizării în rândul romilor la toate nivelurile de învățământ este mult mai mică decât cea a restului populației. Rata abandonului școlar timpuriu este în continuare în creștere și atinge niveluri deosebit de ridicate în zonele rurale și în regiunile mai puțin dezvoltate. Înlăturarea barierelor din calea participării copiilor defavorizați la educația timpurie este esențială pentru îmbunătățirea rezultatelor educaționale și pentru prevenirea abandonului școlar. O nouă lege privind învățământul preșcolar și școlar, adoptată de Parlament în septembrie 2015, marchează un pas important în direcția unei reforme ample a sistemului de învățământ. Punerea în aplicare a acestei legislații, în paralel cu măsuri specifice de eliminare a obstacolelor nelegislative din calea deplinei participări la educație a categoriilor defavorizate, ar trebui să contribuie la îmbunătățirea potențialului de creștere al economiei bulgare și a coeziunii sociale pe termen lung. Ratele de școlarizare și de absolvire a învățământului terțiar sunt în creștere, iar rata de ocupare a proaspeților absolvenți înregistrează o redresare lentă, deși rămâne cu mult sub media UE.

               (12)Riscurile care decurg din gradul ridicat de îndatorare a întreprinderilor și cele legate de obstacolele care împiedică reducerea îndatorării sunt în continuare importante. Actualul cadru în materie de insolvență nu oferă decât puține posibilități de desfășurare a unui proces eficace de reeșalonare a datoriilor și nu abordează într-o măsură suficientă problema nivelului ridicat de îndatorare a întreprinderilor. Realizarea unor reforme menite să faciliteze procedurile privind insolvența întreprinderilor ar putea îmbunătăți procesul de reducere a gradului de îndatorare și ar deschide calea către noi împrumuturi și investiții.

               (13)Sistemul de achiziții publice din Bulgaria continuă să fie afectat de deficiențe structurale, inclusiv nereguli comise în mod sistematic în procedurile de achiziții publice, de lipsa capacității administrative și de carențele mecanismelor de control, combinate cu introducerea sistematică a unor acțiuni de contestare în justiție, care întârzie adesea realizarea lucrărilor pe teren. Tranziția către achiziții publice integral electronice nu înregistrează decât progrese limitate. Carențele sistemului de achiziții publice al Bulgariei au condus la întreruperea plăților și la corecții financiare în programele de finanțare ale UE și, de asemenea, afectează mediul de afaceri în general.

               (14)Politicile instabile și lipsa de încredere în instituții publice esențiale, precum sistemul judiciar, constituie elemente importante care descurajează investițiile în economia bulgară. Ritmul lent al punerii în aplicare a reformelor administrației publice și a reformelor în sectoare specifice, cum ar fi cercetarea, inovarea și energia, îngreunează progresele legate de îmbunătățirea climatului investițional. Deși Bulgaria a adoptat un cadru strategic de reformă și modernizare a administrației sale publice, progresele sunt lente, iar punerea în aplicare a măsurilor este adesea amânată. Noua legislație nu face obiectul evaluării sistematice a impactului, deși s-au depus unele eforturi pentru a schimba această situație. Modificările frecvente aduse cadrului juridic creează incertitudine și afectează mediul de afaceri. Corupția rămâne o preocupare importantă, iar răspunsul autorităților naționale la această problemă continuă să fie îngreunat de slăbiciunea și fragmentarea instituțiilor. În cadrul mecanismului de cooperare și verificare, Bulgaria primește recomandări privind reforma sistemului judiciar și combaterea corupției și a criminalității organizate. Aceste domenii sunt de o importanță crucială pentru mediul de afaceri în ansamblul său și, prin urmare, nu sunt incluse în recomandările specifice fiecărei țări pentru Bulgaria.

               (15)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-4 de mai jos.

               (16)Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar avizul său
                  10
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (17)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și evaluarea susmenționată, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,5 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să îmbunătățească în continuare colectarea impozitelor și să ia toate măsurile pentru a reduce amploarea economiei informale, inclusiv a muncii nedeclarate.

               2.Să finalizeze, până la sfârșitul anului 2016, evaluarea calității activelor și testele de rezistență a băncilor. Să finalizeze, până la sfârșitul anului 2016, evaluarea bilanțului și testul de rezistență a societăților de asigurări, precum și evaluarea activelor fondurilor de pensii private. Să ia măsurile ulterioare necesare în toate aceste trei sectoare și să îmbunătățească în continuare supravegherea sectorului bancar și a celui nebancar.

               3.Să consolideze și să integreze politicile privind serviciile sociale și politicile active în domeniul pieței muncii, în special pentru șomerii de lungă durată și tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Să ofere categoriilor defavorizate, inclusiv romilor, mai multe posibilități de a beneficia de o educație de calitate. Să îmbunătățească eficiența sistemului de sănătate prin sporirea accesului la acesta și a finanțării alocate și să îmbunătățească rezultatele în ceea ce privește starea de sănătate a populației. Să elaboreze, în consultare cu partenerii sociali, orientări și criterii privind stabilirea salariului minim. Să crească gradul de acoperire și de adecvare a sistemului de venit minim.

               4.
                     Să reformeze cadrul în materie de insolvență pentru a accelera procedurile de redresare și de rezoluție și pentru a îmbunătăți eficacitatea și transparența acestora. Să extindă capacitatea instanțelor judecătorești în ceea ce privește soluționarea procedurilor de insolvență. Să consolideze capacitatea Agenției pentru Achiziții Publice și a autorităților contractante și să amelioreze modul în care sunt concepute procedurile de achiziții publice și controlul asupra acestora. Să accelereze introducerea achizițiilor publice electronice.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


                               COMISIA
                               EUROPEANĂ

                                                        Bruxelles, 13.5.2015
                                                        COM(2015) 274 final

                                          Recomandare de

                               RECOMANDARE A CONSILIULUI

                 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2015

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru
                                                 2015

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                                Recomandare de

                                   RECOMANDARE A CONSILIULUI

                     privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2015

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru
                                                 2015

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 5 alineatul (2),
     având în vedere recomandarea Comisiei Europene2,
     având în vedere rezoluțiile Parlamentului European3,
     având în vedere concluziile Consiliului European,
     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
     având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
     având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
     având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
     întrucât:
     (1)         La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o
                 nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă,
                 Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice.
                 Strategia se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea
                 stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
     (2)         La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare
                 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale
                 Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările
                 pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea
                 formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama
                 în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.
     (3)         La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
                 reformă al Slovaciei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat

     1
             JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
             COM(2015) 274.
     3
             P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

RO                                                    2                                                   RO
 ---pagebreak---             de stabilitate al Slovaciei pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în temeiul
            Regulamentului (UE) nr. 473/20134, Comisia a prezentat avizul său privind proiectul
            de plan bugetar al Slovaciei pentru 20155.
     (4)    La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii6, care marchează
            începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice
            pentru 2015.     În    aceeași     zi,    Comisia      a   adoptat,    în     temeiul
                                                                                7
            Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă , în care
            nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se
            efectueze un bilanț aprofundat.
     (5)    La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea
            investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări
            bugetare responsabile și favorabile creșterii.
     (6)    La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Slovacia pentru
            20158, în care a evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea
            în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.
     (7)    La 29 aprilie 2015, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru
            2015, precum și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de
            legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.
     (8)    În prezent, Slovacia intră în sfera componentei preventive a Pactului de stabilitate și
            de creștere. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune să
            îmbunătățească treptat deficitul global, reducându-l la 2,5 % din PIB în 2015 și,
            ulterior, la 0,5 % din PIB în 2018. Conform Programului de stabilitate, obiectivul pe
            termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – ar urma să fie realizat
            începând din 2017. Se estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va
            înregistra o ușoară diminuare în 2015, an în care va reprezenta 53,4 %, și că va
            continua să scadă până la 50,3 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic pe care
            se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile
            menite să sprijine, începând cu 2016, țintele de deficit planificate nu au fost detaliate
            într-o măsură suficientă. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015,
            creșterea cheltuielilor nete este inferioară criteriului de referință atât în 2015, cât și în
            2016, îndeplinind, prin urmare, cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza
            evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din
            primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Slovacia va respecta probabil
            dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.
     (9)    Tendințele constatate în 2014 pe piața forței de muncă indică o redresare, dar rata
            șomajului rămâne ridicată. S-au redus factorii de descurajare din cadrul sistemului de
            securitate socială și s-au înregistrat unele progrese în direcția reducerii șomajului în
            rândul tinerilor, dar șomajul de lungă durată rămâne o provocare majoră, iar rata de
            angajare a romilor și a persoanelor slab calificate este scăzută. Deși au făcut obiectul
            unor prime măsuri de îmbunătățire, serviciile publice de ocupare a forței de muncă
            dispun de o capacitate limitată de a oferi servicii personalizate, în special pentru
            persoanele cele mai îndepărtate de piața forței de muncă. Rata de ocupare
            profesională a femeilor rămâne cu mult sub media UE, situație ce reflectă

     4
           JO L 140, 27.5.2013, p. 11.
     5
           C(2014) 8814 final.
     6
           COM(2014) 902.
     7
           COM(2014) 904.
     8
           A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2015) 44 final/2.

RO                                                      3                                                   RO
 ---pagebreak---             insuficiența serviciilor de îngrijire a copiilor de bună calitate și accesibile ca preț și
            durata relativ îndelungată a concediului pentru creșterea copilului.
     (10)   Slovacia a realizat unele progrese în ceea ce privește învățarea la locul de muncă,
            adoptând o nouă lege privind învățământul profesional și tehnic, care urmează să
            intre în vigoare în 2015. S-au realizat totuși progrese limitate cu privire la
            îmbunătățirea condițiilor de predare, la încurajarea înființării unor programe de
            licență cu o orientare profesională mai puternică și la creșterea procentului de copii
            romi înscriși în sistemul de educație și îngrijire a copiilor preșcolari. Nu s-au luat
            măsuri menite să asigure o mai largă participare a romilor la învățământul
            profesional și la învățământul superior. Nu s-au realizat decât progrese limitate în
            ceea ce privește eliminarea lacunelor sistemului de cercetare și inovare slovac, fiind
            necesar, în principal, să se amelioreze calitatea și relevanța bazei științifice și să se
            promoveze cooperarea dintre mediul academic, sectorul cercetării și mediul de
            afaceri.
     (11)   Slaba calitate a mediului de afaceri din Slovacia reduce atractivitatea acestei țări atât
            pentru investițiile străine, cât și pentru cele interne. Gradul necorespunzător de
            eficiență și calitate al administrației publice și al sistemului judiciar are consecințe
            negative în special asupra mediului de afaceri. Fluctuația ridicată a personalului și
            gestionarea ineficientă a resurselor umane afectează negativ funcția publică. Până în
            prezent, s-au depus eforturi limitate de combatere a corupției. Mai precis, necesitatea
            de a consolida capacitatea analitică și de audit a administrației fiscale nu a fost
            abordată. Achizițiile publice prezintă deficiențe adânc înrădăcinate, care afectează
            alocarea resurselor publice.
     (12)   Deși recentele modificări aduse sistemului de impozitare au contribuit la
            îmbunătățirea finanțelor publice, costurile aferente îmbătrânirii populației vor afecta,
            în viitor, situația îndatorării Slovaciei, care este relativ solidă în prezent.
            Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice depinde de capacitatea
            guvernului de a îmbunătăți raportul costuri-eficacitate din sectorul sănătății. Nivelul
            general de eficiență al sistemului de sănătate slovac este redus, rezultatele obținute
            fiind slabe în comparație cu restul UE. Guvernul a adoptat o nouă strategie în materie
            de sănătate pentru perioada 2014-2020, în încercarea de a remedia deficiențele
            sistemului național de sănătate. Strategia este în curs de aplicare, dar aceste măsuri
            nu au intrat încă în vigoare în marea lor majoritate. De asemenea, continuă să existe
            ineficiențe în ceea ce privește colectarea impozitelor și administrația fiscală.
     (13)   Slabele rezultate ale investițiilor realizate în ultimii ani pot afecta grav perspectivele
            de creștere pe termen lung ale Slovaciei. Scăderea investițiilor private înregistrată
            între 2008 și 2013 a fost deosebit de puternică, societățile nefinanciare reprezentând
            aproximativ 90 % din scăderea totală a investițiilor din cauza reducerii fluxurilor de
            investiții străine directe. În 2013, investițiile în bunuri de capital rămâneau cu
            aproximativ 13 % mai mici în termeni reali decât în 2008. Deși nu a fost la fel de
            drastică, scăderea investițiilor publice continuă să aibă consecințe importante, având
            în vedere proiectele de infrastructură de mare anvergură din sectorul transporturilor,
            care prezintă o importanță esențială pentru a putea valorifica potențialul de creștere al
            regiunilor din centrul și estul Slovaciei. Atât barierele administrative, cât și cele
            normative legate de planificarea investițiilor, de lipsa de transparență și de durata
            îndelungată a procedurilor de obținere a autorizațiilor de construcție și de utilizare a
            terenurilor frânează investițiile publice. Fondurile UE reprezintă o proporție foarte
            mare din totalul investițiilor publice din Slovacia, în comparație cu nivelurile
            observate în alte state membre din regiune. În plus, absorbția fondurilor UE este

RO                                                 4                                                     RO
 ---pagebreak---              împiedicată de administrarea necorespunzătoare a procedurilor de planificare, de
             deficiențele legate de conceperea și selectarea proiectelor, precum și de nerespectarea
             cerințelor privind evaluarea impactului asupra mediului. Utilizarea unor specificații
             personalizate în domeniul achizițiilor publice restrânge concurența și conduce la o
             creștere a prețurilor finale. O mai bună supraveghere a entităților publice care iau
             parte la achiziții publice și creșterea nivelului cunoștințelor de specialitate din cadrul
             acestor entități ar putea contribui la depășirea acestor probleme. Gradul
             necorespunzător de eficiență și calitate al administrației publice și al sistemului de
             justiție afectează mai ales mediul de afaceri, iar aspecte cum ar fi reforma procedurii
             civile și repartizarea inegală a volumului de muncă în instanțe nu au fost încă
             remediate.
     (14)    În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a
             politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2015.
             De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și
             măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Slovaciei în anii precedenți.
             Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
             socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și
             orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică
             globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale
             viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se
             reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.
     (15)    În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al
             Slovaciei și consideră9 că Slovacia respectă normele Pactului de stabilitate și de
             creștere.
     (16)    În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii
             economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis
             recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Slovacia ar
             trebui să asigure, de asemenea, punerea în aplicare integrală și în timp util a acestor
             recomandări,
     RECOMANDĂ ca, în perioada 2015-2016, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:
     1.      Să îmbunătățească raportul costuri-eficacitate din sectorul sănătății, inclusiv prin
             îmbunătățirea gestionării serviciilor medicale spitalicești și prin consolidarea
             asistenței medicale primare. Să ia măsuri pentru a crește nivelul de colectare a
             impozitelor.
     2.      Să ia măsuri suplimentare pentru a soluționa problema șomajului de lungă durată,
             introducând măsuri de activare și oferind programe de învățământ pentru adulți și de
             formare de înaltă calitate și adaptate la nevoile individuale. Să îmbunătățească
             măsurile menite să încurajeze femeile să rămână sau să se întoarcă pe piața forței de
             muncă, prin ameliorarea ofertei de infrastructuri pentru îngrijirea copilului.
     3.      Să îmbunătățească formarea profesorilor și atractivitatea profesiei de cadru didactic
             pentru a stopa degradarea rezultatelor școlare. Să crească participarea copiilor romi la
             învățământul general și la educația preșcolară de înaltă calitate.
     4.      Să stimuleze investițiile în infrastructură, să îmbunătățească și să raționalizeze
             procedurile administrative pentru obținerea autorizațiilor de utilizare a terenurilor și

     9
            Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

RO                                                         5                                                RO
 ---pagebreak---              de construcție. Să crească gradul de concurență în cadrul licitațiilor publice și să
             îmbunătățească mecanismele de supraveghere din domeniul achizițiilor publice.
     Adoptată la Bruxelles,

                                               Pentru Consiliu,
                                               Președintele

RO                                                6                                                 RO


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 328 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Irlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro
                  7
               . Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016. În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Irlanda ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

               (2)Raportul de țară privind Irlanda pentru 2016
                  8
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Irlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat
                  9
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Irlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, este esențial să se remedieze nivelurile ridicate ale datoriei externe nete și ale datoriei publice și private care reprezintă puncte vulnerabile, în pofida îmbunătățirilor.

               (3)La data de 29 aprilie 2016, Irlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările specifice fiecărei țări relevante au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  10
               .

               (5)[În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Irlanda se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria.] În Programul său de stabilitate pentru 2016, care se bazează pe ipoteza că politicile rămân neschimbate, guvernul își propune îmbunătățirea treptată a soldului global, până la atingerea unui surplus de 0,4 % din PIB în 2018. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu revizuit − un deficit structural de 0,5 % din PIB – va fi atins în 2018. Cu toate acestea, variația anuală a soldului structural recalculat
                  11
                de 0,1 % din PIB în 2016 nu asigură suficiente progrese în vederea îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 88,2 % în 2016 și va continua să scadă la 85,5 % în 2017. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru a sprijini, începând cu 2017, țintele de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, în 2016 există riscul unei devieri de la ajustarea bugetară recomandată, pe care se estimează că Irlanda o va respecta în 2017, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate. Se preconizează că Irlanda va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că este de așteptat ca Irlanda să respecte, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016.

               (6)Eforturile în vederea lărgirii bazei de impozitare au fost limitate și măsurile fiscale recente s-au axat pe reduceri și scutiri. Ar trebui să se realizate progrese suplimentare pentru ca regimul fiscal să fie mai eficient și mai favorabil creșterii. Autoritățile irlandeze desfășoară un program continuu de analiză a cheltuielilor fiscale, rezultatele acestuia fiind publicate într-un raport anual. Cu toate acestea, procesul de analiză nu acoperă cheltuielile fiscale legate de TVA și încă se mai poate lărgi baza de impozitare prin creșterea taxelor care generează în cea mai mică măsură denaturări.

               (7)Raportul cost-eficacitate, accesul egal și sustenabilitatea rămân provocări majore pentru sistemul de sănătate. Anumite componente ale reformelor înregistrează progrese, dar cheltuielile cu produsele farmaceutice, în special din cauza costului ridicat al medicamentelor cu un singur furnizor, continuă să afecteze raportul costeficacitate. Gestiunea financiară și sistemele de informații rămân deficitare și accesul inegal la asistența medicală primară constituie în continuare o problemă. Aproximativ 40 % din populație are acces gratuit la medici generaliști, restul suportând costurile integral. Există incertitudini semnificative în ceea ce privește reforma globală a sistemului de sănătate, deoarece modelul de asigurare universală în materie de sănătate se află într-un impas.

               (8)Ar trebui să se satisfacă nevoile în materie de infrastructură pentru a promova creșterea durabilă și echilibrată în viitor. După înregistrarea unei valori de vârf de 5,2 % din PIB în 2008, investițiile publice au scăzut la un nivel minim de 1,8 % din PIB în 2013, înainte de a se redresa ușor în 2014, când erau în continuare cu mult sub media UE. În plus, criza pare să fi condus la o redirecționare structurală a componenței cheltuielilor publice, de la investiții către cheltuieli curente. În perioada 2010-2013, cheltuielile de capital au fost, în medie, de numai 4,8 % din total, mai puțin de jumătate din media pe termen lung din perioada 1995-2008. Reducerea drastică a investițiilor guvernamentale timp de șapte ani a avut un impact negativ asupra calității și a caracterului adecvat al infrastructurii și asupra sprijinului guvernamental acordat investițiilor intangibile. Există deficiențe-cheie în ceea ce privește locuințele, apa, transportul public și capacitatea de atenuare a efectelor schimbărilor climatice. În prezent, cererea de locuințe noi este mai mare decât oferta, cu o marjă largă în principalele zone urbane ale țării. În consecință, prețurile proprietăților imobiliare rezidențiale și ale chiriilor din zonele urbane au crescut puternic în 2014, înainte de încetinirea creșterii în 2015. În prezent, nu există nicio dovadă a supraevaluării, dar constrângerile care limitează sectorul construcțiilor și oferta de locuințe, inclusiv unele având legătură cu infrastructura publică, ar putea genera riscuri de dezechilibre, dacă nu sunt soluționate. Reorientarea cheltuielilor guvernamentale a afectat, de asemenea, sprijinul acordat de sectorul public cercetării, dezvoltării și inovării, care în 2014 s-a situat sub nivelurile din 2007. În prezent, din perspectiva sumelor alocate cercetării și dezvoltării ca procent din PIB, Irlanda ocupă locul 22 în UE, ceea ce are un impact negativ asupra competitivității IMM-urilor.

               (9)Rata șomajului a scăzut sub media UE, iar în martie 2016 a fost de 8,6 %. Cu toate acestea, șomajul de lungă durată și gospodăriile cu o intensitate scăzută a muncii rămân surse de îngrijorare. În special, șomajul de lungă durată ca procent din șomajul total rămâne ridicat, atingând 56,3 % în al patrulea trimestru din 2015, peste media UE de 48,3 %. În 2014 (ultimele date comparabile), 21,1% din populație trăia în gospodării cu o intensitate foarte scăzută a muncii, acesta fiind cel mai ridicat procent din UE. Intensitatea foarte scăzută a muncii afecta în special gospodăriile monoparentale. Procentul copiilor (cu vârste cuprinse între 0 și 17 ani) expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială (AROPE) a scăzut la 30,3 % în 2014, însă rămâne mai ridicat decât media UE de 27,8 %. Cifra AROPE corespunzătoare gospodăriilor monoparentale (62,5 % în 2014) este cu mult peste media UE (48,2 %).

               (10)Irlanda a început punerea în aplicare a programului JobPath pentru a răspunde nevoilor șomerilor de lungă durată și elaborează în domeniul activării o abordare menită să-i încurajeze pe cei care au potențialul și dorința de a juca un rol mai activ pe piața forței de muncă. Persistă provocarea de a extinde serviciile de sprijin pentru găsirea unui loc de muncă la persoanele excluse în mod tradițional de pe piața forței de muncă, inclusiv la persoanele cu handicap și la cele cu responsabilități familiale. În general, sistemul de protecție socială a avut rezultate bune în ceea ce privește limitarea efectelor crizei în privința sărăciei și a inegalităților, însă există în continuare obstacole în calea unei creșteri favorabile incluziunii. S-au realizat unele progrese în retragerea treptată a prestațiilor, însă persistă preocupări cu privire la capcanele inactivității pentru anumite gospodării. Ca procent din salarii, costurile nete de îngrijire a copiilor în Irlanda sunt printre cele mai ridicate din UE, ocupând locul al doilea în ceea ce privește cheltuielile suportate de cupluri și, respectiv, primul loc în cazul părinților singuri. Persistă îngrijorări cu privire la calitatea serviciilor de îngrijire a copiilor. De exemplu, în 2014, procentul absolvenților de studii superioare care lucrează în sectorul educației și îngrijirii copiilor preșcolari (15 %) a rămas cu mult sub nivelul recomandat. Există în continuare necorelări ale competențelor și unele domenii se confruntă cu lipsa de personal calificat, în timp ce oportunitățile de perfecționare și recalificare profesională rămân insuficiente, iar scăderea cheltuielilor din domeniul educației ar putea avea un impact negativ asupra rezultatelor educaționale în viitor.

               (11)Gradul ridicat de îndatorare a sectorului privat reflectă problemele în curs legate de deprecierea împrumuturilor. La sfârșitul lunii iunie 2015, datoria neconsolidată a sectorului privat s-a situat la 266,3 % din PIB, cu mult peste media zonei euro. Deși rata creditelor neperformante a scăzut ca urmare a redresării economice și a activităților de restructurare, la sfârșitul anului 2015 aceasta era în continuare una dintre cele mai ridicate din zona euro, situându-se la peste 16 % din totalul împrumuturilor acordate de băncile interne. În plus, 14,7 % din stocul de credite ipotecare înregistrau restanțe de plată la sfârșitul anului 2015, în timp ce conturile cu întârzieri de peste doi ani reprezentau aproape 10 % din totalul soldului de credite ipotecare. Majoritatea restructurărilor creditelor ipotecare au un caracter temporar, ceea ce evidențiază un risc de revenire la o situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, în special în cazul unei deteriorări macroeconomice sau al unui șoc extern. Creditele imobiliare comerciale deținute de bănci locale și împrumuturile pentru IMM-uri și pentru afaceri rămân, de asemenea, domenii care constituie motive de îngrijorare, înregistrând o rată a creditelor neperformante de 37,3 % și, respectiv, de 13,8 %. Va fi nevoie de mult mai mult timp și de eforturi suplimentare pentru a restructura aceste conturi în mod durabil. Procedurile de insolvență a persoanelor fizice, falimentul, examinership-ul (protecție jurisdicțională acordată în temeiul dreptului irlandez societăților aflate în dificultate) și alte mijloace de reducere parțială a datoriilor care vizează restabilirea viabilității gospodăriilor și a întreprinderilor rămân insuficient utilizate. Introducerea unui registru central al creditelor a fost lentă, în pofida faptului că acesta este esențial pentru sprijinirea creditării prudente.

               (12)Legea din 2015 privind reglementarea serviciilor juridice (Legal Services Regulation Act) a fost promulgată, însă, într-o etapă ulterioară în cadrul procesului, profesiilor juridice li s-au făcut concesii care au redus în mod semnificativ nivelul inițial de ambiție al reformei. Punerea în aplicare a noului cadru se află de abia la început și este prea devreme pentru a fi pe deplin încrezători că acesta va stimula concurența și va reduce costurile. Serviciile juridice sunt utilizate în toate sectoarele economiei, iar costul lor are o incidență asupra competitivității Irlandei. O reducere reală a costurilor poate fi obținută numai dacă dispozițiile cadrului de reglementare planificat referitoare la consolidarea concurenței și reducerea costurilor sunt introduse în legislație în urma proceselor de consultare publică sau sunt incluse în reglementările care vor fi emise de Autoritatea de Reglementare a Serviciilor Juridice.

               (13)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Irlandei, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2016. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Irlandei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Irlanda, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Recomandările formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (14)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său
                  12
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               (15)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării menționate, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 3 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2016 și în 2017, Irlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să utilizeze veniturile excepționale determinate de condițiile economice și financiare puternice, precum și cele obținute din vânzarea activelor, pentru a accelera reducerea datoriei. Să reducă vulnerabilitatea la fluctuațiile și șocurile economice, printre altele prin lărgirea bazei de impozitare. Să amelioreze calitatea cheltuielilor, în special prin îmbunătățirea raportului cost-eficacitate al asistenței medicale și prin acordarea de prioritate cheltuielilor guvernamentale de capital în cercetare și dezvoltare și în infrastructura publică, în special în transporturi, servicii legate de utilizarea apei și locuințe.

               2.Să extindă și să accelereze punerea în aplicare a politicilor de activare pentru a spori intensitatea muncii la nivel de gospodării și să combată riscul de sărăcie în rândul copiilor. Să continue măsurile de stimulare a ocupării forței de muncă, prin retragerea treptată a prestațiilor și a plăților suplimentare. Să îmbunătățească furnizarea unor servicii de îngrijire a copiilor de calitate, accesibile ca preț și cu program prelungit.

               3.
                     Să finalizeze soluțiile de restructurare durabilă pentru reducerea creditelor neperformante, să asigurare sustenabilitatea datoriei gospodăriilor și să încurajeze creditorii să reducă datoria întreprinderilor cu un grad excesiv de îndatorare, dar încă viabile. Să accelereze introducerea progresivă a unui registru central al creditelor pe deplin operațional care să includă toate categoriile de creditori și debitori.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 328 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 77 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Soldul structural, astfel cum a fost recalculat de Comisie pe baza informațiilor din Programul de convergență, urmând metodologia stabilită de comun acord.

                     (12)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.5.2015
            COM(2015) 245 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            în vederea încetării situației de deficit public excesiv din Regatul Unit
            {SWD(2015) 112 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               în vederea încetării situației de deficit public excesiv din Regatul Unit

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre evită deficitele publice excesive.

               (2)În temeiul punctului 4 din Protocolul (nr. 15) privind anumite dispoziții referitoare la Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, obligația de la articolul 126 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la evitarea deficitelor publice generale excesive nu se aplică Regatului Unit decât în situația în care adoptă moneda euro. La punctul 5 din protocol se prevede că Regatul Unit va depune eforturi în vederea evitării unui deficit public excesiv.

               (3)Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide, ca mijloc de consolidare a condițiilor necesare pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și sustenabilă care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (4)La data de 8 iulie 2008, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Regatul Unit a existat un deficit excesiv și a emis recomandări pentru corectarea acestuia până cel târziu în exercițiul financiar 2009-10, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv
                  1
               ,
                  2
               .

               (5)În conformitate cu dispozițiile articolului 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a decis, la 27 aprilie 2009, că Regatul Unit nu a luat măsuri ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2008. La 2 decembrie 2009, Consiliul a emis recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, recomandând Regatului Unit să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2014-15. La 6 iulie 2010, Comisia a concluzionat că, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2010, Regatul Unit a luat măsuri eficace în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 și, prin urmare, a considerat că, la momentul respectiv, nu era necesară nicio altă măsură în cadrul procedurii de deficit excesiv.

               (6)La [X iunie 2015], Consiliul a stabilit, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8), că Regatul Unit nu a luat măsuri eficace în perioada 2010-11 până în 2014-15 ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009.

               (7)În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, Consiliul are obligația de a adresa recomandări statului membru în cauză cu scopul de a pune capăt situației de deficit excesiv într-un termen specificat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni pentru luarea unor măsuri eficace de către statul membru în cauză în vederea corectării deficitului excesiv. În plus, într-o recomandare vizând corectarea unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să solicite atingerea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la baza recomandării, corespund unei ameliorări anuale minime a soldului structural, adică a soldului ajustat ciclic excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință.

               (8)Versiunea actualizată a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015
                  3
                estimează o creștere a PIB-ului real de 2,4 % în 2015-16 și de 2,1 % în 2016-17, după o creștere de 2,8 % în 2014-15
                  4
               . Cele mai importante contribuții la creștere, în ambii ani, provin de la cererea internă. Se estimează că consumul privat își va relua creșterea în viitorul previzibil, întrucât creșterea salariului nominal se accelerează, iar inflația rămâne la valori mici. Inflația a scăzut rapid, de la un vârf de 5,2 % în septembrie 2011, la 0,1 % în primul trimestru al anului 2015. Se estimează că aceasta va crește la 1,1 % în ultimul trimestru al anului 2015, estimarea anuală fiind de 0,4 %, până la valoarea de 1,6 % în 2016. Se estimează că investițiile vor scădea ușor începând cu 2014, dar ar trebui să rămână relativ puternice, pe baza unor condiții de creditare favorabile, a unor profituri sănătoase ale întreprinderilor și a unei cereri puternice. Se prevede că sectorul extern va continua să contribuie în mod negativ la creșterea economică, dar într-o mai mică măsură, în condițiile în care perspectivele pentru zona euro, cel mai mare partener comercial al Regatului Unit, se îmbunătățesc. Nivelul de ocupare a forței de muncă a fost semnificativ și se estimează că rata șomajului va scădea la 5,4 % în 2015, iar apoi la 5,3 % în 2016.

               (9)Deficitul public general a scăzut de la un vârf de 10,9 % din PIB în 2009-10 la 5,2 % din PIB în 2014-15. Soldul structural a fost redus de la 8 % din PIB la 4,7 % din PIB în aceeași perioadă. Îmbunătățirea anuală medie a efortului structural a fost de 0,7 % în perioada cuprinsă între 2010-11 și 2014-15. După ajustarea efectuată pentru a se ține cont de impactul revizuirilor asupra creșterii potențiale a PIB între previziunea actuală și cea care a stat la baza recomandărilor Consiliului din 2 decembrie 2009, precum și de impactul evoluției veniturilor în raport cu elasticitățile standard ale creșterii PIB-ului, efortul structural ajustat anual mediu în perioada respectivă este estimat la 1,1 % din PIB. Marea majoritate a măsurilor pentru planul de consolidare au fost prevăzute în bugetul de urgență din iunie 2010, reprezentând 2,5 % din PIB în perioada 2010-11 până în 2014-15. Puțin peste un sfert dintre acestea au fost măsuri de impozitare, reducerile cheltuielilor reprezentând restul de trei sferturi. Restul de consolidare fiscală, în valoare de aproximativ 1 % din PIB, a fost pusă în aplicare prin intermediul a două anunțuri fiscale înainte de bugetul din iunie 2010 și de bugetele ulterioare și a situațiilor de toamnă până în noiembrie 2014. Au existat unele transferuri între cheltuielile curente și cheltuielile de capital, iar perioada de consolidare a fost prelungită până în 2018-19.

               (10)Datoria brută publică generală a crescut de la 42,7% din PIB în 2007-08 la 88,4% în 2014-15, din 2009-10 menținându-se continuu peste valoare de referință din tratat. Dinamica deficitului primar și a intervențiilor în sectorul financiar, prin care s-au naționalizat efectiv două bănci, a contribuit la această creștere a datoriei. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se estimează că ponderea datoriei în PIB va crește ușor în continuare. În același timp, elementele extrabilanțiere corespunzătoare intervențiilor în sectorul financiar ar putea avea un efect pozitiv asupra evoluției viitoare a datoriei.

               (11)Întrucât deficitul global în 2014-15 a fost de 5,2 % din PIB, Regatul Unit nu a corectat deficitul excesiv până la termenul prevăzut în Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Aceasta s-a datorat lipsei unor acțiuni suficiente, împreună cu o poziție inițială de creștere mult mai puțin favorabilă, în condițiile în care revizuirile au redus creșterea PIB-ului cu 1 punct procentual în 2008-09, la - 2,3 %. O recomandare revizuită adresată Regatului Unit în temeiul articolul 126 alineatul (7), prin care se stabilește un nou termen de corectare a deficitului excesiv, este justificată, în conformitate cu normele Pactului de stabilitate și de creștere.

               (12)În contextul incertitudinilor privind evoluțiile economice și bugetare, obiectivul bugetar recomandat pentru ultimul an din perioada de corectare ar trebui să fie stabilit la un nivel ceva mai mic decât valoarea de referință din tratat, pentru a garanta o realizare efectivă și durabilă a corecției în termenul prevăzut.

               (13)Acordarea unui an suplimentar Regatului Unit, care constituie regula generală în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, ar fi o măsură prea împovărătoare pentru Regatul Unit, deoarece aceasta ar implica o ajustare a deficitului global de 2,2 % din PIB. O astfel de ajustare în 2015-16 ar putea afecta în mod semnificativ recenta reluare a creșterii salariului real și, prin urmare, ar avea consecințe negative asupra creșterii economice. De asemenea, ea va necesita punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare într-o perioadă de timp scurtă. Pe baza previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2015, o astfel de ajustare ar avea un impact negativ considerabil asupra creșterii economice. Prin urmare, se consideră că este adecvat să se amâne cu doi ani termenul acordat Regatului Unit pentru a pune capăt situației sale de deficit excesiv.

               (14)Acordarea a doi ani suplimentari pentru corectarea deficitului excesiv ar implica atingerea unor obiective intermediare ale deficitului global de 4,1 % din PIB în 201516 și de 2,7 % din PIB în 2016-17. Îmbunătățirea subiacentă a soldului bugetar structural pe care o implică aceste obiective este de 0,5 % din PIB și de, respectiv, 1,1 % din PIB. Scenariul de bază este previziunea actualizată a Comisiei din primăvara anului 2015, care include măsuri discreționare anunțate anterior reprezentând 1,4 % din PIB în 2015-16 și 2016-17, din care aproximativ trei sferturi sunt reduceri ale cheltuielilor. Această metodă de ajustare oferă o marjă de siguranță suficientă în raport cu valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB și este considerată a fi cel mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, permițând în același timp realizarea îmbunătățirii structurale anuale minime necesare de 0,5 % din PIB. Pentru a atinge aceste obiective, Regatul Unit trebuie să pună în aplicare integral și la timp măsurile anunțate până la bugetul din 2015 și măsurile din acest buget, fiind necesar ca orice modificări ale planurilor actuale să fie neutre din punct de vedere fiscal; în cazul respectiv, nu va fi necesară nicio altă măsură decât cele deja anunțate,

               ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               (1)Regatul Unit ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cel mai târziu până în 2016-17.

               (2)Regatul Unit ar trebui să atingă un deficit global de 4,1 % din PIB în 2015-16 și de 2,7 % din PIB în 2016-17, ceea ar trebui să corespundă realizării unei îmbunătățiri a soldului structural de 0,5% din PIB în 2015-16 și de 1,1% din PIB în 2016-17, pe baza previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2015.

               (3)Regatul Unit ar trebui să pună în aplicare integral toate măsurile de consolidare incluse în toate bugetele și situațiile de toamnă până la, inclusiv, bugetul din 2015, pentru a realiza efortul structural recomandat, fiind necesar ca orice modificări să fie neutre din punct de vedere fiscal în raport cu planurile actuale. Regatul Unit ar trebui să detalieze mai mult reducerile de cheltuieli din viitoarea analiză a cheltuielilor. Aceste măsuri sunt necesare pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2016-17.

               (4)Regatul Unit ar trebui să accelereze reducerea deficitului global în 2015-16 și în 2016-17, în cazul în care condițiile economice, financiare sau bugetare se dovedesc a fi mai bune decât se estimează în prezent. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii. În particular, ar trebui evitate reducerile suplimentare ale cheltuielilor de capital.

               (5)Consiliul stabilește data de [15 octombrie] 2015 pentru ca Regatul Unit să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să raporteze în detaliu strategia de consolidare avută în vedere pentru atingerea obiectivelor.

               În plus, autoritățile din Regatul Unit ar trebui (i) să respecte obligația de a stabili un obiectiv pe termen mediu (OTM), astfel cum prevede Pactul de stabilitate și de creștere și (ii) să pună în aplicare reformele planificate, inclusiv creșterea vârstei de pensionare, pentru a contribui la consolidarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

               În final, pentru a asigura succesul strategiei de consolidare fiscală, va fi, de asemenea, important ca aceasta să fie sprijinită prin reforme structurale cuprinzătoare, în concordanță cu recomandările Consiliului adresate Regatului Unit în contextul Semestrului european și în particular cu cele legate de componenta preventivă a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice.

               Prezenta recomandare se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

                     (2)
                  Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv vizând Regatul Unit pot fi consultate la adresa:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

                     (3)
                  Creșterea PIB-ului în primul trimestru al anului 2015 a fost publicată după finalizarea previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, în consecință, actuala evaluare a acțiunii eficace este bazată pe o previziune actualizată.

                     (4)
                  Previziunile din primăvară publicate prezintă doar cifre corespunzătoare unui an calendaristic. Valorile pentru exercițiile financiare sunt calculate pe baza profilului trimestrial din previziunile publicate.