title: Recomandarea (UE) 2021/2122 a Consiliului din 26 noiembrie 2021 privind un pact pentru cercetare și inovare în Europa

text:
               2.12.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 431/1

      RECOMANDAREA (UE) 2021/2122 A CONSILIULUI
      din 26 noiembrie 2021
      privind un pact pentru cercetare și inovare în Europa
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292 coroborat cu articolul 182 alineatul (5),
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  La 30 septembrie 2020, Comisia a adoptat o comunicare intitulată „Un nou SEC pentru cercetare și inovare”, în care prezintă o nouă viziune pentru Spațiul european de cercetare (SEC) și își anunță intenția de a propune un pact pentru cercetare și inovare (C&I) în Europa.

                  (2)

                  Concluziile Consiliului privind noul Spațiu european de cercetare, adoptate la 1 decembrie 2020, invită statele membre și Comisia să elaboreze în 2021 o agendă de politici privind SEC și un model de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a concretiza noile ambiții privind SEC.

                  (3)

                  În ultimele două decenii, punerea în aplicare a SEC a contribuit la unele realizări majore în domenii precum infrastructurile de cercetare, știința deschisă, cooperarea transnațională și internațională, echilibrul de gen în C&I, programarea în comun, carierele în cercetare și mobilitatea cercetătorilor, precum și la reformele structurale. Cu toate acestea, ritmul progreselor în ceea ce privește investițiile în C&I la nivelul Uniunii a încetinit în general în ultimul timp, fiind necesare eforturi suplimentare pentru a inversa respectiva tendință.

                  (4)

                  Pentru a aborda provocările mondiale și a sprijini competitivitatea Europei, cooperarea internațională prin intermediul SEC ar trebui să țină seama de prioritățile relațiilor externe ale Uniunii, pe baza multilateralismului și a deschiderii reciproce echilibrate, și ar trebui să promoveze condiții de concurență echitabile și reciprocitatea, susținute de valori fundamentale și de condiții-cadru comune.

                  (5)

                  Pentru a realiza un SEC adecvat pentru viitor, este necesar să se îmbunătățească coordonarea și să se aprofundeze coerența între politicile Uniunii, cele naționale și cele regionale. Prin urmare, Comunicarea Comisiei intitulată „Un nou SEC pentru cercetare și inovare” solicită mobilizarea statelor membre în jurul unor principii și valori esențiale comune și identificarea domeniilor de acțiune prioritare comune. Acest lucru este deosebit de relevant într-un moment în care sunt necesare fonduri și reforme naționale și regionale sporite și mai bine orientate pentru a accelera contribuția la obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ONU), tranziția verde și transformarea digitală și pentru a pune în aplicare obiectivele Acordului de la Paris, în concordanță cu obiectivele Pactului verde european.

                  (6)

                  Este necesar un set comun de principii și valori pentru a reafirma bazele solide pentru C&I în Uniune, care să susțină valorile (etica și integritatea, libertatea cercetării științifice, egalitatea de gen și egalitatea de șanse), să stabilească condiții de muncă mai bune (libera circulație a cercetătorilor, a cunoștințelor și a tehnologiei în întreaga Uniune, urmărirea excelenței, crearea de valoare și asigurarea impactului C&I) și să stimuleze cooperarea (coordonarea, coerența, angajamentul; activitățile cu dimensiune globală; incluziunea; responsabilitatea societală).

                  (7)

                  Domeniile prioritare comune ar trebui să constituie o indicație clară pentru părțile interesate în ceea ce privește domeniile și acțiunile pe care Uniunea și statele sale membre le consideră priorități comune și cu privire la care se angajează să colaboreze pe baza unei geometrii variabile, creând un cadru stabil pentru factorii de decizie, finanțatorii publici, investitorii privați, cercetători și inovatori.

                  (8)

                  În concluziile sale privind noul Spațiu european de cercetare, Consiliul a reafirmat obiectivul de a investi 3 % din PIB-ul Uniunii în cercetare și dezvoltare (C&D). Pentru a stabili prioritățile în materie de investiții și reforme, statele membre ar putea actualiza obiectivele lor naționale pentru a reflecta noile priorități ale Uniunii și circumstanțele naționale noi.

                  (9)

                  Pentru a-și preciza strategia națională către atingerea obiectivului de 3 %, statele membre sunt încurajate să ia în considerare posibilitatea utilizării unor obiective secundare suplimentare, asigurând echilibrul adecvat între o agendă SEC suficient de ambițioasă și una realizabilă și realistă, inclusiv pentru statele membre la nivel național.

                  (10)

                  Consolidarea SEC necesită o cooperare mai strânsă între statele membre și Comisie. Acest lucru poate fi realizat prin instituirea și menținerea de către Comisie a unui sistem simplificat de monitorizare și coordonare pentru învățarea reciprocă și intensificarea dialogului bilateral și multilateral.

                  (11)

                  Ar trebui îmbunătățită coordonarea investițiilor și a reformelor la nivelul Uniunii și la nivel național, inclusiv regional, pentru a consolida sistemele naționale de C&I și pentru a spori impactul acestora la nivelul Uniunii: politicile naționale de C&I orientează dezvoltarea sistemelor naționale în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale, contribuind totodată la obiectivele SEC și la alte priorități comune ale Uniunii în domenii strategice de interes comun,

            RECOMANDĂ:
      I.   Valori și principii pentru cercetare și inovare în Uniune

                  1.

                  Statele membre ar trebui să aplice următorul set comun de valori și principii pentru C&I în Uniune în propriile lor sisteme de C&I, în strânsă colaborare cu părțile interesate. Respectivele valori și principii ar trebui, de asemenea, să fie promovate de statele membre și de Uniune în interacțiunile lor cu țările terțe, pentru a asigura condiții de concurență echitabile și condiții-cadru comune.

         Susținerea valorilor

                  (a)

                  Etica și integritatea C&I: cercetătorii, procesele de cercetare și sistemul de C&I în ansamblu ar trebui să respecte norme și practici stricte în materie de etică și integritate, care stau la baza unei cercetări responsabile și demne de încredere, fără interferențe necuvenite – o condiție prealabilă pentru atingerea excelenței – care susțin responsabilitatea cercetătorilor în ceea ce privește evitarea lipsei de imparțialitate și a „scurtăturilor” metodologice și combaterea răspândirii pseudoștiințelor și a dezinformării prin intensificarea eforturilor de diseminare a informațiilor științifice și a pedagogiei aferente;

                  (b)

                  Libertatea cercetării științifice: ca parte a unei culturi a cercetării inerente SEC și o condiție necesară pentru ca cercetătorii să își definească întrebările, teoriile și metodele de cercetare într-un mod liber, deschis și sigur și să producă, să partajeze și să disemineze cunoștințe, date și alte rezultate;

                  (c)

                  Egalitatea între bărbați și femei și egalitatea de șanse pentru toți: includerea echilibrului de gen în echipele de cercetare la toate nivelurile, inclusiv în procesul decizional și de management, combaterea violenței și a hărțuirii pe criterii de gen și a prejudecăților de gen, precum și integrarea dimensiunii de gen în conținutul C&I, luarea în considerare a diversității în sens mai larg, inclusiv, printre altele, din punctul de vedere al genului, originii rasiale sau etnice, religiei sau convingerilor, diversității sociale, handicapului, vârstei sau orientării sexuale, precum și combaterea discriminării din orice motiv;

         O mai bună funcționare

                  (d)

                  Libera circulație: libera circulație a cercetătorilor și a personalului auxiliar, a cunoștințelor științifice și a tehnologiei ar trebui promovată, atrăgând talentele și evitând potențialul exod al talentelor. Acest lucru implică schimbul de cunoștințe, date și instrumente științifice cât mai din timp, în special prin practicile științei deschise, cariere atractive și bazate pe merite, recunoașterea competențelor cercetătorilor și ale personalului auxiliar de-a lungul întregii lor cariere, îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru mobilitatea cercetătorilor, sprijinirea circulației cercetătorilor în întreaga Uniune, încurajarea schimburilor dintre mediul academic și industrie (precum și cu alte sectoare), diseminarea inovării și sprijinirea accesului liber la infrastructurile de cercetare, la infrastructurile tehnologice și la serviciile acestora;

                  (e)

                  Urmărirea excelenței: angajamentul de a programa, de a efectua sau de a sprijini o cercetare de cea mai înaltă calitate posibilă, cu scopul de a atinge și a recompensa excelența ca o condiție prealabilă pentru a obține un impact la nivel științific, tehnologic, economic, precum și la nivelul politicilor și al societății, extinzând astfel baza generală de cunoștințe a Europei. Toate acestea implică faptul că sprijinul public pentru C&I ar trebui să vizeze selectarea și finanțarea inițiativelor de înaltă calitate – calitatea presupune că cercetarea este de nivel mondial, produce rezultate verificabile și reproductibile și se realizează prin procese și metodologii de cercetare transparente și printr-un management al cercetării care să permită reutilizarea sistematică a rezultatelor anterioare. Sistemul de evaluare a cercetării – pentru cercetare, cercetători, echipe și instituții – ar trebui să respecte acest principiu și să recompenseze calitatea în consecință; sprijinul public ar trebui să recunoască faptul că cercetarea fundamentală este esențială pentru asigurarea excelenței, a atractivității și a avantajului competitiv al ecosistemelor C&I și ar trebui să găsească un echilibru între cercetarea „motivată de curiozitate” și cercetarea „orientată spre obiective specifice”;

                  (f)

                  Crearea de valoare și impactul societal și economic: creșterea impactului C&I prin transformarea poziției de lider a Europei în ceea ce privește crearea de cunoștințe prin utilizarea acestora în societate, de exemplu prin intermediul unor produse, servicii, procese și soluții care să sprijine bunăstarea cetățenilor pe o planetă durabilă, prosperitatea economică, inovarea deschisă, elaborarea de politici bazate pe date concrete și autonomia strategică, menținând în același timp o economie deschisă; acest lucru implică, printre altele, acțiuni la nivelul mai multor politici, încurajarea și recompensarea unei interconectări mai puternice între actorii implicați în colaborarea multidisciplinară și transsectorială, investiții în oameni, disponibilitatea infrastructurilor tehnologice și de cercetare, interacțiunea cu industria și cu alți actori, precum și promovarea cercetării fundamentale efectuate la inițiativa cercetătorilor și a rolului acesteia în generarea unor progrese revoluționare și a unei baze de cunoștințe mai largi;

         Colaborare

                  (g)

                  Coordonare, coerență și angajament: statele membre introduc dimensiunea europeană în politicile de C&I naționale și regionale și asigură o mai bună adeziune și un angajament național sporit față de punerea în aplicare cu succes a priorităților SEC. Statele membre, cu sprijinul Uniunii, își coordonează politicile și programele de C&I în domenii de interes comun, inclusiv prin asigurarea complementarității și încurajarea sinergiilor cu programele-cadru ale Uniunii pentru C&I și cu alte programe și fonduri ale Uniunii, facilitând astfel cooperarea transnațională în cadrul SEC, direcționează investițiile și reformele în C&I către realizarea SEC și accelerarea tranziției verzi și a transformării digitale;

                  (h)

                  Dimensiunea mondială: statele membre se angajează într-o colaborare reciprocă avantajoasă pentru toate părțile și în activități comune în domeniul C&I cu parteneri din țări și regiuni terțe, pe baza intereselor strategice, a valorilor și a principiilor Uniunii prevăzute în prezenta recomandare, în cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și în alte instrumente internaționale relevante;

                  (i)

                  Incluziune: statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a dezvolta întregul potențial al SEC în scopul de a fi competitive la nivel mondial; în consecință, statele membre și regiunile mai puțin performante ar trebui să fie consiliate și sprijinite în vederea intensificării eforturilor lor de a spori performanța și dimensiunea sistemelor lor de C&I și de a-și dezvolta capacitățile, atât cele umane, cât și cele de infrastructură, inclusiv prin exploatarea sinergiilor dintre finanțarea lor națională și regională și fondurile Uniunii. Ar trebui sprijinite eforturile la nivelul Uniunii de a debloca potențialul de excelență din statele membre și de a conecta cercetătorii și inovatorii din regiunile mai puțin performante cu rețelele europene caracterizate prin excelență din întreaga Uniune;

                  (j)

                  Responsabilitate societală: depunerea de eforturi pentru a răspunde nevoilor societății de a extinde capacitățile colective și a obține un impact mai mare asupra societății și a mediului și pentru a spori încrederea în știință și inovare și angajamentul față de acestea prin implicarea părților interesate, a comunităților locale și a cetățenilor în conceperea și punerea în aplicare a politicilor C&I, prin consolidarea activităților de comunicare științifică și prin asigurarea faptului că aceste politici sunt adaptabile, flexibile și capabile să se ajusteze la provocări neprevăzute.

            II.   Domenii prioritare de acțiune comună în Uniune

                  2.

                  Statele membre ar trebui să adopte în mod voluntar următoarele domenii prioritare de acțiune comună în sprijinul SEC, pe baza cărora vor fi concepute acțiunile SEC din agenda de politici privind SEC. Respectivele acțiuni ar trebui să asigure o aliniere strânsă cu valorile și principiile în materie de C&I în Uniune și un sprijin adecvat pentru acestea, astfel cum se prevede în prezenta recomandare.

         Aprofundarea unei piețe interne a cunoașterii care să fie cu adevărat funcțională

                  (a)

                  Știința deschisă: sprijinirea și recompensarea unei veritabile culturi a științei deschise în întreaga Uniune, inclusiv generalizarea accesului liber la publicațiile academice și la datele de cercetare (și anume urmând principiul „cât mai deschis cu putință, dar atât de închis cât este necesar”), precum și difuzarea și adoptarea principiilor și practicilor științei deschise, luând în considerare în același timp diferențele dintre discipline și diferențele culturale, inclusiv multilingvismul, sprijinind dezvoltarea competențelor în domeniul științei deschise și dezvoltând și integrând și mai mult infrastructura și serviciile digitale de bază;

                  (b)

                  Infrastructurile de cercetare: îmbunătățirea accesului liber la infrastructurile de cercetare europene și naționale existente sau noi, inclusiv la cele electronice, în toate domeniile științei, precum și o mai bună exploatare și conectare a acestor infrastructuri; o mai bună exploatare a funcției lor integratoare în ecosistemul cunoașterii și inovării și a potențialului lor de a oferi soluții la provocările globale, de a crea parteneriate, de a pune în comun resursele, precum și în ceea ce privește conectarea la Cloudul european pentru știința deschisă; îmbunătățirea conectării și a interacțiunii lor cu infrastructurile tehnologice și cu industria în scopul de a le spori impactul; promovarea creării de noi capacități de infrastructură la scară europeană. Aceste acțiuni vor pune bazele excelenței științifice și vor ajuta știința europeană să colaboreze și să concureze la nivel mondial, vor contribui la eliminarea decalajului în materie de C&I și vor promova incluziunea în SEC; ele vor necesita, printre altele, utilizarea unei game mai largi de surse de finanțare pentru infrastructurile de cercetare de nivel mondial și explorarea unor noi modalități de finanțare a accesului transnațional și virtual;

                  (c)

                  Egalitatea de gen, egalitatea de șanse pentru toți și incluziunea: asigurarea unor parcursuri profesionale echitabile, deschise, favorabile incluziunii și bazate pe egalitatea de gen în domeniul cercetării, pentru a facilita schimbări structurale și instituționale sistemice la nivelul organizațiilor care finanțează C&I și al organizațiilor care desfășoară activități de C&I; combaterea violenței bazate pe gen și a hărțuirii sexuale; eliminarea inegalităților indiferent de gen, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; monitorizarea și evaluarea politicilor și planurilor naționale privind egalitatea de gen în cadrul C&I;

                  (d)

                  Carierele și mobilitatea cercetătorilor și sistemele de evaluare și de recompensare în domeniul cercetării: acordarea unei mai mari atenții carierelor cercetătorilor în general și, în special, celor aflate la început sau la un nivel intermediar, inclusiv obstacolelor specifice cu care se confruntă femeile în respectivele etape, creșterea atractivității acestor cariere și înzestrarea cercetătorilor cu formarea și competențele necesare pentru a face față nevoilor în schimbare ale rolului cercetătorului în întreaga Uniune, inclusiv în materie de conducere și de predare; utilizarea unor programe esențiale precum acțiunile Marie-Skłodowska-Curie și asigurarea coerenței cu acestea. Acest lucru se va realiza prin crearea unor condiții de muncă și de ocupare a forței de muncă stabile, atractive, incluzive, favorabile și transparente, prin asigurarea unor parcursuri profesionale clare și mai diversificate și prin oferirea de orientări pentru a face alegeri de carieră în cunoștință de cauză. Combaterea dezechilibrelor în ceea ce privește circulația cercetătorilor atât pe teritoriul Uniunii, cât și între sectoare și administrații publice, prevenind în același timp exodul talentelor și sporind atractivitatea pentru talente din restul lumii; dezvoltarea în continuare a sistemelor actuale de evaluare a cercetării, destinate cercetării, cercetătorilor, echipelor și instituțiilor, pentru a recompensa calitatea, impactul, practicile științei deschise, spiritul de conducere, implicarea față de societate și colaborarea cu industria și cu alte sectoare de activitate, cum ar fi consilierea științifică independentă pentru cei responsabili cu elaborarea de politici bazate pe date concrete; luarea în considerare a unei game largi de rezultate ale cercetării și activități de cercetare, inclusiv a predării la nivel de învățământ superior, și facilitarea unor parcursuri profesionale diverse. Sistemele de recompensare ar trebui să acorde atenția cuvenită asigurării transparenței, deschiderii și meritului, precum și evitării prejudecăților, discriminării și tratamentului inechitabil. Acest lucru ar trebui pus în practică și monitorizat periodic prin utilizarea unor indicatori adecvați și a Observatorului carierelor în cercetare;

                  (e)

                  Valorificarea cunoștințelor: intensificarea cooperării și a interconexiunilor dintre actorii din domeniul C&I și o mai bună coordonare a politicilor și programelor la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, în special prin intermediul unor cadre favorabile C&I, inclusiv prin sprijin în materie de reglementare și de politici, pentru valorificarea cunoștințelor, îmbunătățirea asimilării rezultatelor cercetării și accesul la acestea, perfecționarea competențelor și gestionarea activelor intelectuale;

                  (f)

                  Poziția de lider în domeniul științific: stimularea capacităților și a finanțării pentru cercetarea fundamentală ascendentă și pentru cercetarea aplicată. Acest lucru va ajuta Uniunea să obțină o poziție de lider ca societate a cunoașterii și ca motor al științei la nivel mondial, ceea ce reprezintă o condiție prealabilă pentru o politică de inovare eficace și pentru capacitatea Uniunii de a înțelege, de a se pregăti și de a reacționa la provocările viitoare, cum ar fi schimbările climatice sau crizele sanitare;

                  (g)

                  Implicarea la nivel mondial: dezvoltarea unei strategii coerente privind implicarea la nivel mondial și a unor instrumente comune, promovând valorile și principiile europene comune pentru C&I în ceea ce privește cooperarea internațională și valorificând atractivitatea cercetării în Uniune; asigurarea autonomiei strategice a Uniunii în materie de știință și inovare, menținând în același timp o economie deschisă; promovarea unor condiții de concurență echitabile și a reciprocității, pe baza valorilor fundamentale; consolidarea parteneriatelor în domeniul C&I și consolidarea, extinderea și aprofundarea colaborării cu țări terțe și cu organizații regionale;

         Abordarea în comun a tranziției verzi, a transformării digitale și a altor provocări cu impact asupra societății și creșterea participării societății la SEC

                  (h)

                  Acțiuni SEC bazate pe provocări: colaborarea între statele membre și Comisie, inclusiv regiunile și entitățile locale, precum și cu țări terțe, cu părți interesate din domeniul C&I și cu industria, combinând punctele forte printr-o strânsă coordonare, proiectare în comun, cooperare, schimb de date și finanțare comună pentru a promova soluții bazate pe C&I și pentru a atenua riscurile viitoare, în vederea dezvoltării unor politici sectoriale care să sprijine obiectivele Europei în materie de reziliență și durabilitate legate de tranziția verde și de transformarea digitală; respectivele acțiuni SEC ar trebui:

                              —

                              să se bazeze pe programele-cadru de cercetare și pe instrumentele Uniunii, cum ar fi misiunile C&I, parteneriatele europene, inclusiv comunitățile de cunoaștere și inovare ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (CCI EIT), inițiativele de programare în comun, precum și alte acțiuni în afara programelor-cadru de cercetare ale Uniunii, cum ar fi alianțele C&I multilaterale;

                              —

                              să răspundă provocărilor noi sau persistente, cum ar fi schimbările climatice, pierderea biodiversității, conservarea biodiversității, tranzițiile energetică și digitală, migrația, poluarea cu materiale plastice, cancerul, bolile legate de vârstă și bolile rare sau amenințările la adresa sănătății publice, inclusiv bolile infecțioase (re)emergente;

                              —

                              să se bazeze pe contribuția întregului spectru de discipline, permițând ca provocările să fie abordate în mod cuprinzător;

                              —

                              să valorifice experiențele dobândite de pe urma inițiativelor de coordonare existente, cum ar fi Planul strategic privind tehnologiile energetice, planurile naționale privind energia și clima, precum și exemplul inițiativei SECvsCorona;

                  (i)

                  Sinergii cu educația și cu Agenda pentru competențe în Europa: C&I și învățământul superior sunt factori-cheie ai inovării și ai creării, difuzării și utilizării cunoștințelor. Acțiunile ar trebui:

                              —

                              să dezvolte, să sprijine și să exploateze sinergiile dintre SEC și Spațiul european al învățământului superior, în special prin intermediul instituțiilor de învățământ superior și al infrastructurii de cercetare, inclusiv al infrastructurii electronice, consolidând reciproc știința deschisă și politicile de educație deschisă, precum și CCI EIT-urile;

                              —

                              să ofere orientări și sprijin părților interesate relevante pentru tranziția sistemului de învățământ superior către o mai bună cooperare, incluziune, excelență și digitalizare, printre altele prin sprijinirea în mod concertat la nivelul Uniunii și la nivel național a dezvoltării în continuare a inițiativei privind universitățile europene, ca un catalizator pentru instituții de învățământ superior moderne, favorabile incluziunii și orientate spre viitor în Uniune;

                              —

                              să dezvolte și să pună în aplicare inițiative vizând înzestrarea cercetătorilor cu toate competențele necesare pe piața forței de muncă, precum și perfecționarea și recalificarea prin formare specifică;

                  (j)

                  Sinergii cu politicile sectoriale și cu politica industrială, pentru a stimula ecosistemele de inovare: C&I și o industrie agilă sunt esențiale pentru a stimula competitivitatea și a obține o autonomie strategică, menținând totodată o economie deschisă. Acțiunile ar trebui:

                              —

                              să dezvolte, să sprijine și să exploateze sinergiile dintre SEC, politicile transsectoriale și strategia industrială actualizată (1);

                              —

                              să promoveze coordonarea politicilor și programelor C&I pentru a sprijini dezvoltarea de inovații transformatoare și progresive în întreaga Uniune, în special prin infrastructurile de cercetare, infrastructurile tehnologice, instituțiile de învățământ superior, Consiliul European pentru Inovare, parteneriatele din cadrul programului Orizont Europa, inclusiv CCI EIT-urile, alianțele industriale, proiectele importante de interes european comun, inițiativele comune privind clusterele, platformele tematice de specializare inteligentă și foile de parcurs tehnologice industriale comune (de la cercetarea de bază la implementare) în domenii strategice cheie, în special cele legate de ecosistemele industriale identificate în politica industrială europeană reînnoită;

                              —

                              să fie elaborate în cooperare cu statele membre, cu industria (inclusiv întreprinderile mici și mijlocii) și cu alte părți interesate din domeniul C&I; și

                              —

                              să indice domeniile prioritare specifice (sau lanțurile valorice prioritare) pentru a contribui la alinierea investițiilor publice și private;

                  (k)

                  O implicare activă a cetățenilor și a societății în C&I în toate dimensiunile sale: contribuția opiniilor și a aportului cetățenilor și capacitatea de a beneficia de acestea și de a promova implicarea cetățenilor vor crește gradul de conștientizare cu privire la beneficiile și impactul C&I în viața de zi cu zi a oamenilor, vor asigura o mai mare diversitate a abordărilor pentru elaborarea și punerea în aplicare a politicii de C&I și vor face C&I mai relevante pentru societate prin facilitarea acceptării soluțiilor noi și a accesibilității acestora din punct de vedere financiar;

         Îmbunătățirea accesului la excelență în materie de cercetare și inovare în întreaga Uniune și consolidarea interconexiunilor dintre ecosistemele de inovare din întreaga Uniune

                  (l)

                  Mai multe investiții și reforme în țări și regiuni cu performanțe mai scăzute în materie de C&I: mobilizarea eficace a finanțării din partea Uniunii și a finanțării naționale pentru investițiile în C&I, în paralel cu oferirea de sprijin și asistență pentru inițierea reformelor C&I necesare;

                  (m)

                  Sinergii între programele de finanțare ale Uniunii, cele naționale și cele regionale: sinergiile dintre programele de finanțare ale Uniunii și schemele naționale și regionale de finanțare a C&I ar trebui să fie ghidate de valorile și principiile prevăzute în prezenta recomandare și să fie încurajate, operaționalizate și consolidate, pe baza unor orientări bine stabilite pentru punerea lor în aplicare, în special între Orizont Europa, politica de coeziune și Mecanismul de reziliență și redresare;

                  (n)

                  legături de colaborare sporite și integrarea bazată pe excelență a organizațiilor care desfășoară activități de cercetare din țări și regiuni ultraperiferice cu performanțe mai scăzute în materie de C&I în rețelele științifice și ecosistemele de inovare europene, o circulație mai echilibrată a „creierelor” în cadrul SEC, competențe și formare adecvate pentru a îmbunătăți accesul la excelență;

         Promovarea investițiilor și reformelor concertate în domeniul cercetării și inovării

                  (o)

                  Sprijin pentru garantarea și acordarea de prioritate investițiilor pe termen lung și reformelor de politică în domeniul C&I: la toate nivelurile de guvernanță (al Uniunii, național și regional), cu o mai bună coordonare și participare intersectorială, inclusiv cu spații de testare în materie de reglementare și cu clauze de experimentare; ar trebui să existe o legătură strânsă între conceperea, punerea în aplicare și evaluarea lor, astfel încât să se maximizeze sinergiile și impactul;

                  (p)

                  Coordonarea investițiilor în domeniul C&I: prin sprijinirea identificării și a implementării de investiții și reforme coordonate, în vederea consolidării dimensiunii SEC la toate nivelurile de guvernanță din Uniune și a maximizării impactului lor în beneficiul sistemelor științifice și de inovare ale Uniunii, precum și prin stimularea interoperabilității sistemelor pe baza lecțiilor învățate de pe urma programării în comun și a infrastructurilor europene de cercetare.

            III.   Acordarea de prioritate investițiilor și reformelor

                  3.

                  Statele membre ar trebui să acorde prioritate investițiilor și reformelor care vizează prioritățile SEC și să ofere condițiile necesare și sprijin pentru investiții private mai puternice în C&I la nivelul Uniunii și la nivel național și regional, prin stabilirea unor obiective voluntare realiste, dar ambițioase, la nivel național pentru investițiile în C&D și pentru rezultatele acestora, ținând seama în același timp de circumstanțele naționale:

                              (a)

                              cheltuielile publice pentru C&D și investițiile private în C&I necesită un cadru adecvat de politică și de reglementare, pentru a maximiza eficacitatea și eficiența lor și pentru a asigura un impact economic și social; pe de altă parte, reformarea cadrului politicii de C&I sau punerea în aplicare a unei agende transformatoare necesită mobilizarea unor resurse adecvate (de exemplu, finanțare, resurse umane, competențe, posturi de cercetare) pentru a stimula schimbarea și a îmbunătăți performanța și rezultatele sistemului de C&I;

                              (b)

                              obiectivele de investiții în C&D nu numai că stimulează rata globală de creștere a cheltuielilor pentru C&D, ci reflectă și obiective mai calitative în ceea ce privește orientările științifice, tehnologice, societale sau industriale; acest lucru se aplică în special cheltuielilor publice pentru C&D care sprijină prioritățile SEC, inclusiv reformele sistemelor naționale și regionale de C&I, o economie durabilă și competitivă și dubla tranziție.

                  4.

                  Statele membre ar trebui să contribuie la obiectivul la nivelul Uniunii de a investi 3 % din PIB-ul Uniunii în C&D prin stabilirea, în mod voluntar, a unor obiective naționale pentru cheltuielile lor totale pentru C&D.

                  5.

                  Statele membre ar trebui să își precizeze strategia către atingerea obiectivelor lor naționale privind cheltuielile totale pentru C&D prin stabilirea voluntară a unor obiective naționale secundare, de exemplu în ceea ce privește:

                              (a)

                              cheltuielile publice preconizate pentru C&D, exprimate ca procent din PIB;

                              (b)

                              procentul din cheltuielile publice naționale pentru C&D angajate pentru programele și inițiativele comune, infrastructurile de cercetare și parteneriatele europene;

                              (c)

                              o creștere preconizată a cheltuielilor totale pentru C&D pentru statele membre care au rămas în urmă în comparație cu media Uniunii a cheltuielilor pentru C&D, exprimate ca procent din PIB.

                  6.

                  Statele membre iau act de propunerile Comisiei de a include un nou obiectiv de efort public de 1,25 % din PIB-ul Uniunii pe care statele membre urmează să îl îndeplinească până în 2030 în mod coordonat la nivelul Uniunii, precum și două noi obiective voluntare pentru statele membre de a angaja 5 % din finanțarea publică națională a C&D pentru programe comune și pentru parteneriate europene până în 2030 și, respectiv, de a majora cu 50 % investițiile în C&D în respectivele state membre aflate sub intensitatea medie în materie de C&D a Uniunii.

            IV.   Coordonarea și monitorizarea politicilor

                  7.

                  Comisia și statele membre ar trebui să pună în aplicare un mecanism de coordonare consolidat, pentru a asigura progresul către prioritățile SEC. Acesta ar trebui să includă coordonarea și sprijinul la nivelul Uniunii, din etapele de planificare strategică și de concepere până la etapele de punere în aplicare și de monitorizare, printr-o serie de instrumente și procese de politică mai simple și mai puțin împovărătoare:

                              —

                              o agendă de politici privind SEC aprobată de Consiliu, care să stabilească acțiunile SEC care urmează să fie puse în aplicare în comun și pe bază voluntară, într-un mod coordonat și flexibil, fără a crește sarcina administrativă a statelor membre, în sprijinul principiilor pentru C&I și al priorităților SEC stabilite în prezenta recomandare și ca răspuns la provocările cu care se confruntă comunitățile de C&I de la nivelul Uniunii și de la nivel național și societatea în ansamblu. Agenda de politici privind SEC ar trebui să fie clară, fezabilă și să ofere o valoare adăugată reală pentru Uniune, definind și descriind fiecare acțiune în vederea punerii sale în aplicare (la nivelul Uniunii și/sau la nivel național);

                              —

                              un proces național sau un instrument de politici adaptat, utilizat în mod voluntar de fiecare stat membru, de exemplu sub forma unei strategii, a unui plan de acțiune național sau a unei foi de parcurs naționale privind SEC, pentru a identifica măsurile în curs de desfășurare sau planificate la nivel național sau regional care contribuie la punerea în aplicare a agendei de politici privind SEC și la alte domenii prioritare de acțiune comună;

                              —

                              o platformă online ușor de utilizat, dedicată politicilor privind SEC, pentru informarea cu privire la (i) punerea în aplicare a agendei de politici privind SEC la nivelul Uniunii și la nivel național și la (ii) alte investiții, reforme și activități relevante care sprijină principiile și domeniile prioritare SEC stabilite în prezenta recomandare. Platforma online pentru politicile privind SEC ar trebui să se bazeze pe resursele și instrumentele existente și să reducă sarcina administrativă pentru statele membre și pentru Comisie.

                  8.

                  Statele membre și Comisia ar trebui să pună în aplicare un mecanism de monitorizare consolidat, pentru a asigura o bază adecvată pentru elaborarea de politici bazate pe date concrete în cadrul SEC și pentru a furniza dovezi și analize în contextul semestrului european. Acesta ar trebui să includă următoarele:

                              —

                              un tablou de bord al SEC, care să monitorizeze progresele către atingerea obiectivelor SEC la nivelul Uniunii, și un tablou de bord mai detaliat care să monitorizeze progresele către atingerea obiectivelor SEC la nivel național, printr-o combinație bogată de indicatori relevanți de intrare, de rezultat și de impact și analize calitative care să țină seama de diferitele circumstanțe ale statelor membre și să fie legate de prioritățile SEC. Tabloul de bord al SEC ar trebui actualizat periodic. Tabloul de bord al SEC ar trebui să evalueze consolidarea generală și progresul colectiv al priorităților SEC și ar trebui să prezinte doar date agregate la nivelul Uniunii;

                              —

                              dialoguri periodice în materie de politici între statele membre și Comisie, atât la nivel bilateral, cât și multilateral, pentru a evalua și a orienta în mod activ punerea în aplicare a agendei de politici privind SEC, în special prin schimbul de bune practici și prin exerciții de învățare reciprocă, vor avea loc inclusiv în cadrul forumului SEC, în pofida altor dialoguri în materie de politici din cadrul Comitetului pentru Spațiul european de cercetare și inovare. Comisia va oferi sprijin suplimentar prin mecanismul de sprijin al politicilor din cadrul programului Orizont și prin instrumentul de sprijin tehnic.

                  9.

                  Statele membre și Comisia ar trebui să facă schimb de informații, prin intermediul platformei online pentru politicile privind SEC, în legătură cu politicile și programele lor actuale și planificate care contribuie la punerea în aplicare a agendei de politici privind SEC, precum și, în sens mai larg, la principiile și prioritățile stabilite în prezenta recomandare.

                  10.

                  Comisia ar trebui să revizuiască punerea în aplicare a agendei de politici privind SEC o dată la 18 luni și să întocmească un raport în atenția Consiliului privind stadiul punerii în aplicare a acesteia, în vederea orientării agendei de politici în curs privind SEC și a pregătirii revizuirilor și actualizărilor acesteia, care vor fi discutate și aprobate de Consiliu. Comisia ar trebui să prezinte anual fiecărui stat membru un raport privind progresele înregistrate de acesta, pentru a sprijini dialogurile periodice în materie de politici dintre statele membre și Comisie.

            V.   Reexaminare

                  11.

                  Consiliul ar trebui să reevalueze domeniile prioritare de acțiune comună, stabilite în recomandarea 2, cel puțin o dată la șase ani de la data adoptării prezentei recomandări.

         Adoptată la Bruxelles, 26 noiembrie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            S. KUSTEC

         (1)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei”.


title: Recomandare a Consiliului din 29 noiembrie 2021 privind abordările bazate pe învățarea mixtă pentru un învățământ primar și secundar de înaltă calitate și incluziv 2021/C 504/03

text:
               14.12.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 504/21

      RECOMANDARE A CONSILIULUI
      din 29 noiembrie 2021
      privind abordările bazate pe învățarea mixtă pentru un învățământ primar și secundar de înaltă calitate și incluziv
      (2021/C 504/03)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166,
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      ÎNTRUCÂT:

                  1.

                  Pandemia de COVID-19 a afectat sistemele de educație și formare din întreaga lume și din Uniune, punând o presiune fără precedent asupra lor. Restricțiile la nivelul societății au adus schimbări majore în ceea ce privește predarea și învățarea, precum și comunicarea și colaborarea în cadrul comunităților de educație și formare (1). Acestea au avut un impact asupra cursanților, familiilor acestora, profesorilor, formatorilor și liderilor instituționali, precum și asupra profesioniștilor din comunitate care sprijină educația, cum ar fi asistenții sociali, psihologii, alți specialiști în consiliere, profesioniștii din domeniul sănătății și educatorii culturali. Statele membre au reușit să mobilizeze rapid opțiuni și sprijin pentru învățământul la distanță, în multe situații făcând uz de tehnologii digitale. S-au tras învățăminte utile cu privire la noile posibilități în materie de educație și formare, inclusiv îmbunătățirea semnificativă a abilităților și a competențelor digitale ale cadrelor didactice și crearea de legături mai strânse între școli și comunitatea mai largă. Cu toate acestea, multe state membre s-au confruntat cu deficiențe în sistem, cu o lipsă generalizată de pregătire și de resurse pentru trecerea la o abordare diferită a predării și învățării, lucru care a scos în evidență și a agravat inegalitățile, lacunele și nevoile existente (2). Sistemele de educație și formare trebuie să abordeze aceste probleme și, de asemenea, să își îmbunătățească reziliența, pentru a face față circumstanțelor în schimbare și pentru a se adapta mai bine la acestea în viitor.

                  2.

                  Concluziile Consiliului privind combaterea crizei provocate de pandemia de COVID-19 în educație și formare invită statele membre să „reia activitățile de învățare și de predare față în față” și, în plus, să ofere „posibilități de învățare la distanță, digitală și mixtă”, acordând în același timp „o atenție suplimentară asigurării egalității de șanse”. Concluziile Consiliului privind educația digitală în societățile cunoașterii din Europa (3) invită, de asemenea, Comisia ca „în strânsă cooperare cu statele membre și pe baza dovezilor, să dea urmare” concluziilor sus-menționate, „vizând o înțelegere comună la nivelul Uniunii a abordărilor în vederea unor procese de învățare la distanță eficace, incluzive și atractive”.

                  3.

                  Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 prezintă viziunea Comisiei Europene pentru o educație digitală de înaltă calitate, favorabilă incluziunii și accesibilă în Europa. Este un apel la acțiune pentru o cooperare mai strânsă la nivel european în scopul de a învăța din pandemia de COVID-19 și de a pregăti sistemele de educație și formare pentru era digitală. Planul evidențiază potențialul tehnologiei de a facilita o învățare mai accesibilă, flexibilă, personalizată și axată pe cursant. El urmărește să abordeze inegalitățile din educație și formare atunci când se constată lipsuri în ce privește abilitățile și competențele digitale, accesul la instrumente adecvate și conectivitatea online fiabilă. Acesta subliniază necesitatea consolidării capacității digitale în sistemele de educație și formare.

                  4.

                  Încurajarea dezvoltării competențelor este unul dintre obiectivele unui Spațiu european al educației care ar avea posibilitatea „să valorifice întregul potențial al educației și culturii, ca factori motrici ai creării de locuri de muncă, ai echității sociale și ai cetățeniei active, precum și ca mod de a trăi identitatea europeană în deplina sa diversitate” (4). Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (5) stabilește, ca obiectiv principal al cooperării europene în domeniul educației și formării profesionale, sprijinirea dezvoltării în continuare a sistemelor de educație și formare în statele membre, care au drept scop să asigure împlinirea personală, socială și profesională a tuturor cetățenilor, promovând totodată valorile democratice, egalitatea, coeziunea socială, cetățenia activă și dialogul intercultural, precum și prosperitatea economică durabilă, tranziția verde și cea digitală și capacitatea de inserție profesională.

                  5.

                  Conform primului principiu al Pilonului european al drepturilor sociale (6), orice persoană are dreptul la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții incluzive și de înaltă calitate pentru a dobândi și a menține competențe care să îi permită să participe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă. Conform principiului 11 al pilonului, copiii care provin din medii defavorizate au dreptul la măsuri specifice de sporire a egalității de șanse. Punerea în aplicare efectivă a acestor principii depinde în mare măsură de hotărârea și de acțiunea statelor membre. Acțiunile la nivelul UE pot veni în completarea acțiunilor de la nivel național, iar Comisia și-a prezentat contribuția în cadrul Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (7).

                  6.

                  Agenda europeană pentru competențe (8) definește acțiuni menite să ajute persoanele și întreprinderile să dezvolte competențe mai multe și mai bune și să le utilizeze, prin consolidarea competitivității durabile și a rezilienței pentru a reacționa la crize, pe baza lecțiilor învățate în timpul pandemiei de COVID-19; aceasta propune, de asemenea, promovarea educației STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică) în cadrul acțiunilor de cercetare și de inovare.

                  7.

                  Recomandarea Consiliului de instituire a unei Garanții europene pentru copii (9) invită statele membre să garanteze copiilor aflați în dificultate (adică expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială) accesul efectiv și gratuit la educație și la activități școlare. Strategia UE privind drepturile copilului (10) solicită construirea unei educații de calitate și favorabile incluziunii.

                  8.

                  Într-o lume aflată în schimbare rapidă și puternic interconectată, fiecare persoană are nevoie de o gamă largă de competențe, pe care trebuie să le dezvolte în mod continuu, pe tot parcursul vieții. Competențele-cheie, astfel cum sunt definite în cadrul european de referință privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (11), au ca scop să pună bazele pentru realizarea unor societăți mai democratice și mai echitabile. Ele răspund nevoilor de creștere durabilă și favorabilă incluziunii, de coeziune socială și de dezvoltare în continuare a culturii democratice.

                  9.

                  Recomandarea Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (12) prevede că dezvoltarea competențelor este facilitată prin promovarea unei game largi de metode și medii de învățare, inclusiv utilizarea adecvată a tehnologiilor digitale; sprijinirea personalului didactic, precum și a celorlalte părți interesate care sprijină procesele de învățare, inclusiv a familiilor; sprijinirea și dezvoltarea în continuare a evaluării și validării competențelor-cheie dobândite în medii diferite și consolidarea cooperării în cadrul educației și între mediile de educație, formare și învățare la toate nivelurile și în domenii diferite.

                  10.

                  Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (13) propune o viziune de politică modernizată a UE privind EFP, inclusiv digitalizarea acesteia și utilizarea învățării mixte. Declarația de la Osnabrück privind educația și formarea profesională ca factor de redresare și de tranziție echitabilă către economii digitale și verzi afirmă că învățarea digitală poate juca un rol important și complementar (14).

                  11.

                  Concluziile Consiliului privind cadrele didactice și formatorii europeni pentru viitor (15) recunosc faptul că cadrele didactice, formatorii și directorii unităților de învățământ sunt o forță motrice indispensabilă pentru educație și formare. Ei ar trebui să fie implicați în elaborarea de politici în materie de educație și de formare cu autonomie în punerea în practică a politicilor respective, dar au nevoie, de asemenea, de sprijinul oferit de o abordare cuprinzătoare a educației inițiale, a inițierii și a dezvoltării profesionale continue.

                  12.

                  Pandemia a accentuat o veche preocupare cu privire la starea de bine fizică, mintală și emoțională a copiilor și a tinerilor. Toți copiii și tinerii ar trebui beneficieze de sprijinul de care au nevoie pentru a se bucura de un stil de viață sănătos și activ (16), încurajându-se obiceiurile pozitive pe tot parcursul vieții, și ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la o serie de activități sportive și alte activități fizice, care sporesc capacitățile motrice și promovează starea de bine mintală și emoțională. Copiii și tinerii au nevoie, de asemenea, de sprijin pentru starea lor de bine mintală și emoțională în timpul procesului de învățare, inclusiv pentru sarcinile de învățare în circumstanțe dificile și pentru înțelegerea conceptului de comportament online sigur și responsabil (17). De asemenea, este nevoie de sprijin pentru cursanții care petrec mult timp separați de familii, de colegi sau fără acces la asistența personalului școlar. De asemenea, este importantă identificarea domeniilor în care sunt necesare îmbunătățiri și remediere pentru a soluționa eventualele pierderi în materie de învățare și consecințe asupra stării de bine.

                  13.

                  Deși se recunoaște pe deplin valoarea învățării față în față, învățarea în diferite moduri și medii, inclusiv în școli, acasă, în aer liber, în spații culturale, în locuri de muncă și în medii digitale îi poate motiva pe copii și tineri să-și sporească dezvoltarea amplă a competențelor. La rândul său, acest lucru îi poate ajuta să înțeleagă relevanța programelor formale de educație și de formare pentru viața lor în societate, să fie motivați de aceasta, și poate intensifica implicarea lor activă în raport cu provocările locale și globale, de exemplu cele legate de durabilitate, de mediu și de schimbările climatice.

                  14.

                  Educația este un drept fundamental al omului și un drept al copilului. Trebuie garantat accesul la aceasta, indiferent de mediul în care se desfășoară – în școli, în alte medii fizice, la distanță sau o combinație a acestora – și indiferent de diferitele circumstanțe personale și sociale ale cursanților. Dincolo de pandemie, deși se recunoaște pe deplin valoarea învățării în școli și față în față, abordările bazate pe învățare mixtă reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți calitatea, relevanța și caracterul incluziv al educației și formării, de exemplu printr-o mai bună ofertă de învățare în zonele rurale și îndepărtate, inclusiv în regiunile ultraperiferice și în comunitățile insulare, precum și pentru alți cursanți care (temporar) nu ar putea fi prezenți la școală tot timpul: cei care fac parte din comunitățile nomade sau care desfășoară activități itinerante; persoanele tinere care acordă îngrijiri; cei cu probleme de sănătate sau care sunt în spitale și centre de îngrijire; cei implicați în antrenamente de înaltă performanță și cei care urmează cursuri de educație și formare profesională sau lucrează remunerat. Toate mediile și instrumentele ar trebui să fie accesibile în mod egal grupurilor minoritare, copiilor și tinerilor cu dizabilități și celor din medii dezavantajate din punct de vedere socioeconomic și nu ar trebui să conducă la discriminare sau la segregare.

                  15.

                  Abordările bazate pe învățarea mixtă recunosc valoarea școlii ca spațiu comun pentru interacțiunea personală și socială, care este importantă pentru învățare ca modalitate de înțelegere a lumii și de creare de sensuri. Atât arhitectura școlilor, cât și proiectarea spațiilor școlare sunt semnificative în această privință.

                  16.

                  Abordările bazate pe învățarea mixtă pot îmbunătăți dezvoltarea amplă a competențelor, datorită varietății sarcinilor și a instrumentelor de învățare pe care le pot îngloba. Utilizarea tehnologiei digitale, inclusiv conectarea dispozitivelor online, poate facilita interacțiunea cursantului cu alți cursanți, cu programele de învățare și cu alte surse de informații și poate sprijini învățarea față în față și învățarea în diferite medii. Dobândirea de competențe digitale și de competențe în materie de date poate fi facilitată prin abordări bazate pe învățarea mixtă. Utilizarea complementară a echipamentelor științifice, a resurselor educaționale deschise (OER), a instrumentelor meșteșugărești, a obiectelor întâlnite și utilizate în viața de zi cu zi, a textelor publicate și a instrumentelor de scriere și pentru artele vizuale poate sprijini creativitatea și exprimarea personală, atât în mod individual, cât și în colaborare.

                  17.

                  Abordările bazate pe învățarea mixtă necesită o abordare coerentă, la nivelul întregului sistem, pentru a se crea condiții favorizante. Aceasta include implicarea practicienilor cu domenii diferite de expertiză și promovarea colaborării cu comunitatea, lucru care încurajează partajarea responsabilității pentru dezvoltarea copiilor și a tinerilor. Eficacitatea măsurilor sistematice de sprijinire a abordărilor bazate pe învățarea mixtă se va baza, de asemenea, pe articularea și sprijinirea relațiilor dintre diferitele elemente ale ecosistemului, dintre autoritățile din domeniul educației și formării de la nivel local, regional și național, sectorul resurselor educaționale (care furnizează tehnologie, publicații și alte echipamente școlare), instituțiile de cercetare, educație și formare, comunități, organizațiile și inițiativele societății civile, precum și familiile și cursanții înșiși, indiferent de nevoile sau nivelurile lor de aptitudini.

                  18.

                  Abordările bazate pe învățarea mixtă sunt o practică larg răspândită în educația și formarea profesionale inițiale (18); cu toate acestea, restricțiile impuse de pandemie au reprezentat o provocare pentru capacitatea instituțiilor și a organizațiilor de a oferi învățare la locul de muncă și de a menține comunicarea cu formatorii și mentorii și au avut un impact și asupra furnizării de ucenicii. Reducerea accesului la experiențe practice a evidențiat nevoia cunoscută ca educația și formarea profesională să profite de tehnologia digitală, inclusiv de dispozitive digitale și de platforme de învățare, de portofolii electronice și de realitate augmentată și de realitate virtuală pentru simulări. Aceasta a accentuat, de asemenea, necesitatea de a înțelege și de a coordona modul în care tehnologiile digitale sunt utilizate pentru învățare în diferite contexte (de exemplu, la fața locului în școală sau în timpul stagiilor de practică) pentru a-i pregăti pe cursanți pentru viață și pentru viitoarea piață a forței de muncă.

                  19.

                  Importanța și relevanța învățării nonformale reies în mod evident din experiențele acumulate din activitățile pentru tineret, din activitățile de voluntariat și din participarea la activitățile culturale, inclusiv la activitățile sportive de masă. Învățarea nonformală joacă un rol important în sprijinirea dezvoltării abilităților interpersonale, de comunicare, cognitive și personale esențiale, inclusiv a creativității, care facilitează tranziția tinerilor către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională (19). Identificarea de noi modalități de învățare include o mai bună cooperare între mediile de învățare formală și nonformală (20).

                  20.

               Prezenta recomandare respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității. Ea recunoaște că nivelul de autonomie de care beneficiază instituțiile de educație și formare variază foarte mult de la un stat membru la altul. În unele state membre, instituțiile de educație și formare, instituțiile de formare a cadrelor didactice, precum și cadrele didactice și formatorii înșiși se bucură de un grad ridicat de autonomie. Recomandarea va fi pusă în aplicare în funcție de circumstanțele naționale.
            Ținând seama de următoarea definiție a „învățării mixte”:
      În sensul prezentei recomandări, învățarea mixtă în programele formale de educație și formare presupune o diversitate de abordări și trebuie înțeleasă drept adoptarea de către o școală (în învățământul primar și secundar, inclusiv în educația și formarea profesională), de către un cadru didactic/formator sau de către un cursant a mai multor abordări în procesul de învățare:

                  —

                  combinarea spațiului școlar cu alte medii fizice din afara acestuia (fie cu prezența unui cadru didactic/formator, fie cu separare în spațiu și/sau timp, în cazul învățării la distanță);

                  —

                  combinarea unei varietăți de instrumente de învățare care pot fi digitale (inclusiv învățarea online) și nedigitale.

            Folosindu-și raționamentul pedagogic profesional, cadrele didactice, formatorii și școlile vor selecta și vor facilita utilizarea acestor abordări ca parte a unor sarcini de învățare eficace și antrenante, care să sprijine dezvoltarea amplă a competențelor, într-un mod corespunzător vârstei, abilităților și circumstanțelor cursanților și rezultatelor de învățare urmărite.

         Alte medii fizice pot include, de exemplu, pe de o parte: locuința; spitalele (în cazul copiilor bolnavi sau răniți); iar, pe de altă parte, instituțiile culturale și de memorie; fermele, întreprinderile și alte locuri de muncă; siturile naturale și în aer liber; spațiile sportive și pentru tineret.

         Învățarea la distanță este definită ca învățarea care are loc în condițiile în care cadrul didactic/formatorul este separat de cursant în spațiu și/sau timp, ținând seama de circumstanțele naționale.
      Învățarea online este definită ca învățarea care are loc prin utilizarea tehnologiei digitale pentru a conecta diferite dispozitive și pentru a facilita interacțiunea între cursant și profesori, formatori sau alt personal educațional ori între acesta și alți cursanți, cu scopul de a obține conținuturi de învățare sau alte informații în vederea atingerii obiectivelor programelor de învățare.

         Instrumentele de învățare digitale pot cuprinde, de exemplu: table de scris inteligente și proiectoare pentru colaborare în sălile de clasă; dispozitive mobile, tablete și laptopuri cu aplicații pentru proiectare, pentru explorare și pentru împărtășirea activităților desfășurate; televiziune și radio pentru urmărirea de programe și instrumente și aplicații de realitate augmentată și de realitate virtuală pentru îmbunătățirea interactivității. Nu este întotdeauna necesar ca instrumentele de învățare digitale să fie conectate la internet.
      RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

                  1.

                  Ca, pe baza lecțiilor învățate în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, să sprijine redresarea și pregătirea sistemelor de educație și formare prin abordarea consecințelor pandemiei asupra cursanților, cadrelor didactice, formatorilor și restului personalului didactic, să dezvolte abordări strategice pe termen mai lung ale învățării mixte și să valorifice inovațiile reușite introduse sau testate în cursul pandemiei pentru a împărtăși și a aplica la scară largă bunele practici, în conformitate cu principiile stabilite în prezenta recomandare (21). Aceste inovații nu înlocuiesc, ci completează învățarea în școli și învățarea față în față.

                  2.

                  Să sprijine cursanții prin luarea în considerare a următoarelor măsuri:

         Ca răspuns direct la criză

                  a)

                  Oferirea de oportunități de învățare suplimentare și de sprijin specific cursanților pentru a remedia pierderile de învățare cauzate de închiderea parțială a școlilor și de restricțiile legate de predarea față în față, în special celor care se confruntă cu dificultăți de învățare, care au nevoi educaționale speciale, care provin din grupuri defavorizate sau care au fost afectați în alt mod de perturbarea educației și formării. Acestea ar putea include, de exemplu, sprijin personalizat consolidat și tutoriat individual, sisteme de mentorat (inclusiv mentorat inter pares), comunități de învățare incluzive, alocarea pentru clase a unor resurse suplimentare de personal didactic (de exemplu, predarea în colaborare), sprijinit sporit la nivel de consiliere, timp suplimentar de învățare în timpul anului școlar și/sau al vacanței și acces la medii de învățare suplimentare, cum ar fi biblioteci publice și spații comunitare, precum și la servicii oferite după programul școlar cu sprijin pedagogic.

                  b)

                  Prioritizarea stării de bine fizice și mintale a cursanților și a familiilor acestora. Aceasta ar putea include: consolidarea sprijinului psihologic și elaborarea de orientări pentru sănătatea mintală; includerea în obiectivele școlare a politicilor privind starea de bine a cursanților și de combatere a violenței psihologice; procese de monitorizare și asigurare a calității (ca parte a activității regulate de asigurare a calității sau de inspecție școlară sau în contextul evaluărilor specifice ale situației școlare în contextul pandemiei); alocarea de personal specializat sau facilitarea accesului la profesioniști și servicii calificate în materie de sănătate mintală și de sprijin.

                  c)

                  Stimularea dezvoltării abilităților și competențelor digitale ale tuturor cursanților și ale familiilor acestora, ținând seama de decalajul digital și de decalajul de gen în sectorul digital, combătând în același timp toate stereotipurile și prejudecățile, inclusiv stereotipurile și prejudecățile de gen, și stimularea capacității digitale a sistemelor de educație și formare prin încurajarea investițiilor la nivelul școlilor și al comunității în dispozitivele disponibile și în conectivitate și prin oferirea de oportunități de stimulare a aptitudinilor și competențelor digitale, inclusiv prin utilizarea tehnologiei în comunicare, atât pentru învățarea independentă și colaborativă, cât și pentru autoevaluare, în vederea îmbunătățirii învățării continue. Realizarea investițiilor și punerea în aplicare a reformelor prevăzute în planurile naționale și ale Mecanismului de redresare și reziliență garantează faptul că toți cursanții pot avea acces la echipamentele și oportunitățile de învățare necesare.

         Pentru sprijinirea redresării și a pregătirii pe termen lung a educației și formării:

                  d)

                  Explorarea modalităților de dezvoltare a unor abordări bazate pe învățarea mixtă în învățământul primar și secundar, inclusiv în educația și formarea profesională, în beneficiul tuturor cursanților și de asigurare a unui impact pozitiv de durată asupra predării și învățării, adaptat vârstei, capacității, nevoilor specifice și obiectivelor de învățare ale cursanților, recunoscând totodată valoarea învățării în școli și față în față. Aceasta ar putea cuprinde consolidarea dezvoltării și integrării unor instrumente de învățare diverse, pentru a oferi oportunități de cercetare și exprimare, inclusiv dezvoltarea alfabetizării digitale, mediatice și la științe; sprijinirea învățării care combină diferite medii, pentru a îmbogăți experiența de învățare; crearea unui echilibru adecvat între învățarea ghidată de profesori și cea ghidată de elevi, pe de o parte, și învățarea bazată pe colaborare și cea independentă, pe de altă parte; explorarea metodelor de învățare pentru ca noile oportunități să devină atractive și pentru a oferi soluții de învățare mai bune atât pentru cursanți, cât și pentru cadrele didactice.

                  e)

                  Utilizarea abordărilor bazate pe învățarea mixtă ca modalitate de a sprijini starea de bine, autonomia și învățarea personalizată a cursanților (luând în considerare vârsta, capacitățile și nevoile de învățare specifice ale cursanților) și de a le dezvolta competențele personale, sociale și de „a învăța să înveți” (una dintre cele opt competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (22) și dezvoltată în continuare în inițiativa cadrului european LifeComp a Comisiei (23)).

                  3.

                  Să sprijine cadrele didactice și formatorii prin luarea în considerare a următoarelor măsuri:

         Ca răspuns direct la criză:

                  a)

                  Sprijinirea autoevaluării cadrelor didactice cu privire la utilizarea tehnologiilor digitale, precum și a cursurilor de perfecționare și a altor forme de învățare profesională pentru cadre didactice și formatori, pentru a-i ajuta să utilizeze și să integreze programe și instrumente digitale în procesul de predare (24). Dezvoltarea și difuzarea de module și resurse pedagogice online și la fața locului pentru a ajuta cadrele didactice și formatorii să își adapteze metodele și practicile de predare la abordările bazate pe învățarea mixtă (25), pe baza experienței și a feedbackului lor, și comunicarea cu aceștia în ceea ce privește utilizarea de noi instrumente și materiale, inclusiv despre cum să lucreze etic și în siguranță în mediile digitale și cum să-i ajute pe cursanți în același scop.

                  b)

                  O atenție sporită acordată stării de bine și calității vieții profesionale a cadrelor didactice și a formatorilor, a directorilor unităților de învățământ și a altor categorii de personal didactic, pentru a atenua stresul și a preveni epuizarea. Aceasta ar putea include: facilitarea accesului la profesioniști și servicii calificate în domeniul sănătății mintale și al sprijinului; promovarea dezvoltării și/sau organizării de sprijin reciproc pentru a atenua stresul și îmbunătățirea oportunităților de formare privind reziliența/starea de bine mintală în cadrul programelor de formare inițială a cadrelor didactice și al celor de dezvoltare profesională continuă.

         Pentru a sprijini redresarea și pregătirea pe termen lung a cadrelor didactice și formatorilor:

                  c)

                  Integrarea abordărilor bazate pe învățarea mixtă în formarea inițială a cadrelor didactice (26) și în programele de dezvoltare profesională continuă (27), pentru a ajuta membrii personalului didactic să adapteze modul în care este conceput procesul de învățare în funcție de contextele lor profesionale și pentru a-i ajuta să devină competenți în ceea ce privește facilitarea învățării într-o gamă largă de medii, instrumente și sarcini în interior și în exterior.

                  d)

                  Asigurarea accesului la centre de expertiză și la resurse adecvate pentru ghidarea și îmbunătățirea abordărilor bazate pe învățarea mixtă. Sprijinirea personalului din domeniul educației și formării în vederea dezvoltării de abordări bazate pe învățarea mixtă în contextele lor specifice, prin schimburi de personal și învățare inter pares, creând echipe puternice în cadrul școlilor prin învățare colaborativă, rețele, proiecte de colaborare și comunități de practică.

                  e)

                  Elaborarea de orientări privind noi abordări ale evaluării și ale examinărilor finale online, incluzând instrumente adecvate pentru evaluarea formativă și sumativă, care să fie corespunzătoare pentru diferite niveluri și medii de învățare în cadrul educației și formării.

                  f)

                  Încurajarea personalului didactic să participe la proiecte de explorare și de cercetare, inclusiv testarea utilizării sarcinilor în alte medii de învățare și utilizarea tehnologiei digitale pentru a sprijini procesele de predare și de învățare.

                  4.

                  Să sprijine școlile prin luarea în considerare a următoarelor măsuri:

         Ca răspuns direct la criză:

                  a)

                  Furnizarea de instrumente și resurse pentru abordările bazate pe învățarea mixtă, precum și de orientări pentru școli cu privire la modul în care acestea pot fi utilizate în mod eficace (28).

                  b)

                  Mobilizarea sau recrutarea de personal suplimentar pentru a acorda mai mult timp sprijinului individual la școală și în activitățile de după programul școlar, dacă este posibil.

                  c)

                  Sprijinirea parteneriatelor eficace pentru infrastructură și resurse între diferiți furnizori de educație și formare, inclusiv din cadrul autorităților locale și regionale, din cadrul asociațiilor profesionale, din domeniul afacerilor, al artelor, al patrimoniului cultural, al sportului, al naturii, al învățământului superior, din cadrul institutelor de cercetare, al societății civile, al sectorului resurselor educaționale (inclusiv tehnologia, publicațiile și alte echipamente școlare) și din domeniul cercetării pedagogice.

                  d)

                  Sprijinirea școlilor în monitorizarea și autoevaluarea strategiilor și practicilor de incluziune în ceea ce privește abordările bazate pe învățarea mixtă și în luarea măsurilor necesare pentru remedierea deficiențelor, inclusiv prin utilizarea instrumentelor UE (29).

                  e)

                  Îmbunătățirea înțelegerii de către părinți, tutori legali și familii a mediilor, instrumentelor și sarcinilor de învățare prin comunicare și îndrumare sistematice, fără a crea sarcini suplimentare pentru aceștia.

         Pentru a sprijini redresarea pe termen mai lung și a îmbunătăți capacitatea de schimbare organizațională:

                  f)

                  Investirea în conexiunea la internet de mare viteză, de care depinde învățarea online, pentru mediile de învățare în școli și la distanță, însoțită de planuri pentru menținerea și modernizarea infrastructurii tehnice.

                  g)

                  Permiterea, acolo unde este posibil și în conformitate cu legislația și contextele naționale și regionale, a unui nivel corespunzător de autonomie pentru procesul decizional de la nivelul școlilor (al consiliilor de administrație, al directorilor și al liderilor), pentru a facilita inovarea, reactivitatea și adaptarea la nevoile locale și regionale.

                  h)

                  Sprijinirea directorilor unităților de învățământ, care sunt esențiali în gestionarea schimbărilor organizaționale și a aducerii continue de îmbunătățiri, prin intermediul unei dezvoltări profesionale specifice și al orientărilor cu privire la rolurile lor. Sprijinirea școlilor și a furnizorilor de educație și formare asociați în reflectarea asupra unor abordări bazate pe învățarea mixtă în cadrul planificării lor strategice și al proceselor lor de îmbunătățire școlară, care pot include utilizarea unor instrumente de autoevaluare.

                  i)

                  Sprijinirea dialogului și a colaborării în rețea între o serie de părți interesate, printre care și familiile, implicate în procesul de învățare în școli și în alte medii fizice, precum și în cel de la distanță, pentru a genera feedback și idei din diferite surse în vederea dezvoltării viitoare. Acest lucru ar trebui să includă, de asemenea, dialog, orientări și strategii cu privire la protejarea siguranței copiilor și tinerilor și la asigurarea confidențialității și a protecției datelor acestora și a securității și vieții lor private în lumea digitală.

                  j)

                  Utilizarea, acolo unde este posibil, a unei părți a mecanismelor interne și/sau externe de verificare și de asigurare a calității ale unei școli pentru combinarea mediilor și instrumentelor de învățare, încorporând evaluarea efectuată de către sau cu privire la alți furnizori decât școala.

                  5.

                  Să utilizeze pe deplin fondurile și expertiza UE pentru reforme și investiții în infrastructură, instrumente și pedagogie pentru a spori reziliența și pregătirea școlilor pentru viitor, în special Erasmus+, Mecanismul de redresare și reziliență, Fondul social european Plus, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), programul Europa digitală, Orizont Europa și Instrumentul de sprijin tehnic.

                  6.

                  Să investească în cercetarea privind provocările în materie de politici și impactul acestor inițiative asupra ecosistemului educațional, precum și monitorizarea și evaluarea acestora pentru a valorifica lecțiile învățate și pentru a contribui la viitoarea reformă a politicilor, inclusiv prin valorificarea experiențelor cursanților, precum și a datelor colectate, dacă sunt disponibile, cu scopul de a dezvolta bune practici și soluții de IA adaptate în vederea îmbunătățirii programelor de învățare.

                  7.

                  Să ia măsuri în vederea punerii în aplicare a prezentei recomandări și să întreprindă de acțiuni ulterioare acesteia, în conformitate cu sistemele naționale și regionale de educație și formare. Să ia în considerare, dacă este cazul, orice măsuri de sprijinire a abordărilor bazate pe învățarea mixtă în planurile naționale de acțiune pentru implementarea Garanției europene pentru copii.

            INVITĂ COMISIA, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI DE CONTEXTELE NAȚIONALE:

                  1.

                  Să sprijine punerea în aplicare a recomandării prin facilitarea învățării reciproce și a schimburilor între statele membre și toate părțile interesate relevante, sub rezerva instituirii și elaborării în continuare de măsuri, prin:

                              i)

                              Cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (30);

                              ii)

                              noul Centru european pentru educație digitală și noul dialog structurat cu statele membre, care vor fi instituite în cadrul Planului de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 pentru a sprijini colaborarea transsectorială în domeniul educației digitale;

                              iii)

                              platforme și comunități online ale UE pentru educație și formare, inclusiv School Education Gateway, eTwinning și Setul european de instrumente școlare privind „Promovarea educației incluzive și gestionarea abandonului școlar”;

                  2.

                  Să sprijine, în cooperare cu statele membre, dezvoltarea de resurse care să fie utilizate pe bază voluntară, cum ar fi:

                              i)

                              materiale de orientare fondate pe dovezi, cu privire la conceperea procesului de învățare și practica organizațională a școlii în cadrul unor abordări bazate pe învățarea mixtă, inclusiv cu privire la posibile instrumente digitale, precum și abordări privind evaluarea și validarea învățării și protecția datelor, confidențialitatea și siguranța online;

                              ii)

                              crearea și partajarea de conținut educațional digital de înaltă calitate, explorând, de asemenea, potențialul Cadrului european privind conținutul educației digitale, aflat în prezent în curs de elaborare de către Comisie.

                  3.

                  Să sprijine oportunitățile de dezvoltare profesională și de învățare pentru cadre didactice, formatori și alte categorii de personal didactic prin:

                              i)

                              promovarea cursurilor online deschise și în masă (MOOC) privind abordările bazate pe învățarea mixtă pentru cadre didactice, formatori, directori de unități de învățământ și formatori de cadre didactice, găzduite de platforma School Education Gateway, precum și promovarea utilizării pe scară largă a acestor cursuri pentru personalul didactic din școli;

                              ii)

                              partajarea bunelor practici din cadrul schimburilor de experiență în rândul personalului, al proiectelor și al rețelelor Erasmus+, inclusiv prin intermediul comunității online eTwinning, al viitoarelor academii Erasmus+ pentru cadre didactice, precum și al centrelor de excelență profesională;

                              iii)

                              promovarea noului instrument online SELFIE pentru profesori, pentru a-i ajuta să reflecteze asupra competențelor lor digitale și să își planifice noi îmbunătățiri. Acesta se bazează pe instrumentul SELFIE pentru planificarea digitală la nivelul întregii școli, care poate contribui la sprijinirea unor abordări eficace bazate pe învățarea mixtă, inclusiv în EFP.

                  4.

                  Să colaboreze cu toate părțile interesate, inclusiv cu furnizorii de software și hardware, cu privire la modalități de a îmbunătăți infrastructura și instrumentele digitale și utilizarea acestora în legătură cu educația și formarea și, în plus, să sublinieze importanța confidențialității și a protecției datelor în acest context.

                  5.

                  Să sprijine inițiativele de dezvoltare și promovare în continuare a educației de calitate, incluzive și echitabile, precum și a oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți, în special în ceea ce privește includerea cursanților cu diferite circumstanțe care le afectează accesul la anumite medii și instrumente de învățare, precum și includerea celor care au nevoie de sprijin specific în procesul de învățare.

                  6.

                  Să sprijine în continuare statele membre în realizarea de reforme pentru a spori calitatea și caracterul incluziv al sistemelor de educație și formare și a sprijini pregătirea lor pe plan digital în conformitate cu obiectivele Planului de acțiune pentru educația digitală 2021-2027.

                  7.

                  Să urmărească dezvoltarea unor abordări bazate pe învățarea mixtă în învățământul primar și secundar, inclusiv în educația și formarea profesională, în cadrul rapoartelor periodice privind progresele înregistrate cu privire la Spațiul european al educației și la Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027.

         Adoptată la Bruxelles, 29 noiembrie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            S. KUSTEC

         (1)  Concluziile Consiliului privind combaterea crizei provocate de pandemia de COVID-19 în educație și formare, (JO C 212 I, 26.6.2020, p. 9).

         (2)  A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2021) 219 final, partea 1, pagina 6 (nota de subsol 2).

         (3)  JO C 415, 1.12.2020, p. 22.

         (4)  COM(2017) 673 final.

         (5)  JO C 66, 26.2.2021, p. 1.

         (6)  JO C 428, 13.12.2017, p. 10.

         (7)  COM(2021) 102 final.

         (8)  COM(2020) 274 final.

         (9)  JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

         (10)  COM(2021) 142 final.

         (11)  JO C 189, 4.6.2018, p. 7.

         (12)  JO C 189, 4.6.2018, p. 1.

         (13)  JO C 417, 2.12.2020, p. 1.

         (14)  Aprobată la 30 noiembrie 2020.

         (15)  JO C 193, 9.6.2020, p. 11.

         (16)  La nivelul UE, de exemplu, Comisia Europeană lansează o inițiativă „HealthyLifestyle4All” sub forma unei campanii de doi ani care are ca scop corelarea sportului și a stilurilor de viață active cu politicile în materie de sănătate, alimentație și din alte domenii.

         (17)  A se vedea raportul JRC intitulat „Impactul probabil al COVID-19 asupra educației: reflecții bazate pe literatura existentă și pe seturile de date recente de la nivel internațional” (The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets) (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. și Mazza, J., 2020).

         (18)  Educația și formarea profesionale inițiale se desfășoară, de obicei, la nivel liceal sau postliceal, înainte ca elevii să înceapă să lucreze. Acestea se desfășoară fie într-un mediu școlar (în principal în clasă), fie într-un mediu profesional, cum ar fi centrele de formare și întreprinderile, în funcție de sistemele de educație și formare și de structurile economice naționale.

         (19)  Concluziile Consiliului privind rolul activităților pentru tineret în sprijinirea dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață esențiale care le facilitează tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională (JO C 189, 15.6.2017, p. 30).

         (20)  Concluziile Consiliului privind maximizarea rolului sportului de masă în direcția dezvoltării competențelor transversale, în special în rândul tinerilor (JO C 172, 27.5.2015, p. 8).

         (21)  Cadrul pentru învățarea mixtă prezentat în documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD (2021) 219 poate constitui o bază pentru acțiuni specifice adaptate situațiilor țărilor.

         (22)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, (JO C 189, 4.6.2018, p. 1).

         (23)  LifeComp cuprinde trei domenii de competență interconectate: competențe „personale”, „sociale” și de „a învăța să înveți”. Fiecare domeniu include trei competențe: autoreglarea, flexibilitatea, starea de bine (domeniul personal), empatia, comunicarea, colaborarea (domeniul social), mentalitatea de creștere, gândirea critică și gestionarea învățării (domeniul bazat pe a învăța să înveți). Competențele LifeComp se aplică tuturor sferelor vieții și pot fi dobândite pe tot parcursul vieții prin educație formală, informală și nonformală. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

         (24)  La 5 octombrie 2021, Comisia Europeană a lansat noul instrument SELFIE pentru profesori, care poate sprijini cadrele didactice în planificarea dezvoltării competențelor lor digitale.

         (25)  School Education Gateway include deja unele resurse privind învățarea mixtă, dedicate cadrelor didactice și formatorilor.

         (26)  O perioadă de studii formale pentru a dobândi o calificare recunoscută și pentru a fi angajat ca profesor. Acest parcurs este oferit, de regulă, de secțiile de științe ale educației din universități sau de instituțiile independente de formare a cadrelor didactice [a se consulta glosarul din documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD (2021) 219 final].

         (27)  Procesul de învățare în care se implică profesioniștii în orice etapă a carierei lor pentru a-și consolida practica [a se consulta glosarul din documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD (2021) 219 final].

         (28)  Instrumentul SELFIE poate ajuta școlile să reflecteze și să colecteze dovezi cu privire la situația și nevoile lor actuale. Instrumentul este modular și poate fi adaptat de fiecare școală pentru a ține seama de contextul său specific.

         (29)  Setul european de instrumente școlare privind „Promovarea educației incluzive și gestionarea abandonului școlar” oferă o multitudine de resurse și de exemple practice, precum și un instrument de autoevaluare pentru școli.

         (30)  JO C 66, 26.2.2021, p. 1.