title: Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2021

text:
               29.7.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 304/98

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 18 iunie 2021
      care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2021
      (2021/C 304/21)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      după consultarea Comitetului economic și financiar,
      întrucât:

                  (1)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

                  (2)

                  La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Poloniei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, a recomandat Poloniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

                  (3)

                  Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

                  (4)

                  La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a se reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (5)

                  În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat de asemenea opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

                  (6)

                  La 30 aprilie 2021, Polonia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (7)

                  În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Poloniei a fost de 7,0 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 57,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -6,4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 4,3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Modificarea ponderii datoriei în PIB a fost determinată și de emiterea de obligațiuni de către Fondul de dezvoltare din Polonia (4,3 % din PIB) în contextul politicii de combatere a crizei provocate de pandemia de COVID-19, din care o parte a fost deja inclusă în deficitul public din 2020. Polonia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 10,5 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este sub ½ % din PIB.

                  (8)

                  La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Acest raport analizează situația bugetară a Poloniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

                  (9)

                  Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este în general prudent, în special pentru 2022. Potrivit programului de convergență pentru 2021, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 3,8 % în 2021 și de 4,3 % în 2022, o redresare mai puțin viguroasă decât cea din previziunile Comisiei din primăvara anului 2021, de 0,2 puncte procentuale în 2021 și de 1,1 puncte procentuale în 2022. Acest lucru este determinat în primul rând de faptul că scenariul central prevăzut în programul de convergență pentru 2021 nu include impactul Mecanismului de redresare și reziliență asupra economiei poloneze.

                  (10)

                  În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 7,0 % din PIB în 2020 la 6,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 60,0 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge -6,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența este determinată în primul rând de creșterea cheltuielilor, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei de COVID-19, prevăzute în programul de convergență pentru 2021.

                  (11)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Polonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Polonia în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii.

                  (12)

                  Programul de convergență pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență.

                  (13)

                  Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. Criteriul de referință privind cheltuielile trebuie de asemenea ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

                  (14)

                  La fel ca în abordarea urmărită în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile temporare de urgență au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

                  (15)

                  În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al Poloniei este planificat să scadă la 4,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 59,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și rezultă din prezumția creșterii cheltuielilor pentru, printre altele, consumul intermediar și transferurile sociale, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei de COVID-19. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la +0,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

                  (16)

                  Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în coerență cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

                  (17)

                  Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 3,2 % în 2023 la 2,5 % din PIB în 2024. Astfel, deficitul public este planificat în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Programul de convergență pentru 2021 nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 5¾ % (8). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Poloniei.

                  (18)

                  Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 58,7 % din PIB în 2023 la 57,9 % din PIB în 2024. Se consideră că Polonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

                  (19)

                  Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

                  (20)

                  Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Polonia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

            RECOMANDĂ CA POLONIA:

         1.

            În 2022, să aplice o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

         2.

            Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

         3.

            Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, acolo unde este relevant, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

         Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. LEÃO

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al Poloniei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 135).

         (4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

         (5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite o evaluare corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

         (6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

         (7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

         (8)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.


title: Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2021

text:
               29.7.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 304/102

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 18 iunie 2021
      care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2021
      (2021/C 304/22)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      după consultarea Comitetului economic și financiar,
      întrucât:

                  (1)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

                  (2)

                  La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (3) („recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Acesta a recomandat Portugaliei să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Portugaliei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

                  (3)

                  Recomandarea Consiliului din 2021 privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice. Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Statele membre ar trebui să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

                  (4)

                  La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Portugaliei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară stabilite în recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiectul de plan bugetar sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

                  (5)

                  Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Mecanismul de redresare și reziliență, a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

                  (6)

                  La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea potrivit căreia activitatea economică se va normaliza treptat în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru Uniune, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (7)

                  În comunicarea sa din 3 martie 2021, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

                  (8)

                  La 30 aprilie 2021, Portugalia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (9)

                  În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Portugaliei a fost de 5,7 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 133,6 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de circa 3 % din PIB în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Portugalia a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la aproape 4 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 3½ % din PIB.

                  (10)

                  La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat. Raportul respectiv analizează situația bugetară a Portugaliei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

                  (11)

                  Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se estimează că PIB-ul real se va majora cu 4 % în 2021 și cu 4,9 % în 2022. Această estimare este în concordanță cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Sectoarele cu un nivel ridicat al contactelor interumane au fost afectate în mod deosebit de criza provocată de pandemia de COVID-19. Riscurile pentru perspectivele macroeconomice prezintă în continuare o evoluție negativă, ca urmare a dependenței ridicate a Portugaliei de turismul străin, pentru care există încă un nivel ridicat de incertitudine în ceea ce privește calea către redresare.

                  (12)

                  În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 5,7 % din PIB în 2020 la 4,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 128 % din PIB în 2021. Conform programului de stabilitate pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge – 5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de aproximativ 3 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, Portugalia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare ar trebui să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile ar trebui să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele ar trebui să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Portugalia în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, în 2023, impactul cumulativ rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 1 % din PIB, constând în principal în cheltuieli suplimentare pentru salariile din sectorul public. De asemenea, aceste măsuri fără caracter temporar includ investiții de aproximativ 1/10 % din PIB, despre care se preconizează că vor sprijini creșterea potențială pe termen mediu și, prin urmare, sustenabilitatea.

                  (14)

                  Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 1,3 % din PIB în 2022, 1,5 % din PIB în 2023, 1,3 % din PIB în 2024 și 1,1 % din PIB în 2025. De asemenea, programul de stabilitate pentru 2021 estimează împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,7 % din PIB în 2021, 0,2 % din PIB în 2022 și 0,1 % din PIB în fiecare an în perioada 2023-2025. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

                  (15)

                  Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei de COVID-19, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns semnificativ în materie de politici pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat (5) și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

                  (16)

                  În mod similar abordării urmate în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică. Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

                  (17)

                  În programul său de stabilitate pentru 2021, deficitul public al Portugaliei este planificat să scadă la 3,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021, precum și a redresării economice preconizate. Ponderea datoriei publice este planificată să scadă la 123 % din PIB în 2022. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -1,1 % din PIB (6). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale din PIB (7). Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,7 puncte procentuale din PIB.

                  (18)

                  Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, criza a făcut să fie și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, într-un mod care să servească obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile naționale de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

                  (19)

                  Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de stabilitate pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 2,2 % din PIB în 2023 la 1,6 % din PIB în 2024. Prin urmare, deficitul public este planificat ca în 2023 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,3 % din PIB în 2023 și în 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se preconizează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 3 % (9). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a Portugaliei.

                  (20)

                  Ponderea datoriei publice este planificată să scadă de la 120,7 % din PIB în 2023 la 117,1 % din PIB în 2024. Având în vedere ponderea ridicată a datoriei, despre care se preconizează că va scădea treptat în timp, se consideră că Portugalia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei.

                  (21)

                  Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

                  (22)

                  Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Portugalia ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

            RECOMANDĂ CA PORTUGALIA:

         1.

            Să utilizeze în 2022 Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. Să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să limiteze creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

         2.

            Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

         3.

            Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului național, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special investițiilor de sprijinire a tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv, după caz, prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

         Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. LEÃO

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (3)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 142).

         (4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

         (5)  În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

         (6)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

         (7)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

         (8)  Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

         (9)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord.


title: Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al României pentru 2021

text:
               29.7.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 304/107

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 18 iunie 2021
      care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al României pentru 2021
      (2021/C 304/23)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      după consultarea Comitetului economic și financiar,
      întrucât:

                  (1)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (2), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în comunicarea sa privind Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021.

                  (2)

                  La 3 aprilie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/509 (3) privind existența unui deficit excesiv în România ca urmare a nerespectării criteriului privind deficitul în 2019. Aceasta s-a bazat pe obiectivele bugetare actualizate ale guvernului, iar publicarea ulterioară a unui deficit public de 4,3 % din PIB a confirmat nerespectarea criteriului. Depășirea valorii de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat a fost rezultatul unei acumulări constante de dezechilibre bugetare, cauzată de politica fiscal-bugetară expansionistă aplicată începând din 2016, într-o perioadă de creștere economică puternică. La 3 aprilie 2020, Consiliul a emis, de asemenea, o recomandare (4) în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România până cel târziu în 2022.

                  (3)

                  La 20 iulie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare (5) („Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020”). Consiliul a recomandat României să aplice politici fiscal-bugetare în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 și să ia totodată toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare.

                  (4)

                  Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (6) de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul de redresare și reziliență va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de Uniune. Acesta va contribui la redresarea economică și la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor statelor membre. De asemenea, va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice și la creștere economică și la crearea de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

                  (5)

                  La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. Comunicarea respectivă a enunțat, de asemenea, opinia Comisiei conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, un criteriu cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie 2021, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale.

                  (6)

                  La 5 mai 2021, România și-a prezentat programul de convergență pentru 2021, depășind termenul stabilit la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (7)

                  În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al României a fost de 9,2 % din produsul intern brut (PIB), în timp ce datoria publică a crescut la 47,3 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -3,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 1,5 % în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. România a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 4 % din PIB; Comisia estimează că utilizarea reală a garanțiilor publice în 2020 este echivalentă cu aproximativ 1½ % din PIB.

                  (8)

                  Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de convergență pentru 2021, creșterea reală a PIB-ului este proiectată la 5,0 % în 2021 și 4,8 % în 2022. În ambii ani, se așteaptă ca principalul motor al creșterii să fie cererea internă, cu o creștere puternică a consumului și a investițiilor. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 referitoare la creșterea economică a României sunt ușor mai favorabile decât cele din programul de convergență pentru 2021, acestea indicând 5,1 % în 2021 și 4,9 % în 2022, de asemenea având la bază cererea internă.

                  (9)

                  În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 9,2 % din PIB în 2020 la 8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 50,8 % din PIB în 2021. Conform programului de convergență pentru 2021, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 3,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și funcționarea stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

                  (10)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, România a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia de COVID-19 și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns de politică puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile luate de România în 2020 și în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. În același timp, a existat un impact bugetar continuu al măsurilor expansioniste adoptate înainte de pandemia de COVID-19. Măsurile respective au inclus în special creșteri ale pensiilor, precum și alte cheltuieli sociale și reduceri ale impozitelor.

                  (11)

                  Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2021, 0,6 % din PIB în 2022, 1,2 % din PIB în 2023, 1,2 % din PIB în 2024, 0,9 % din PIB în 2025 și 0,9 % din PIB în 2026. Programul de convergență pentru 2021presupune, de asemenea, împrumuturi în cadrul Mecanismul de redresare și reziliență în valoare de 2,3 % din PIB în 2025 și de 2,5 % din PIB în 2026. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 includ în proiecțiile lor bugetare doar granturile, deoarece programul de convergență pentru 2021 prevede că împrumuturile vor începe după încheierea perioadei vizate de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

                  (12)

                  Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante ar trebui să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul Uniunii (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență). Astfel, orientarea bugetară generală este măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

                  (13)

                  În programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al României este planificat să scadă la 6,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 52,9 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt mai favorabile decât previziunile Comisiei din primăvara anului 2021. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și pe baza metodologiei specifice care reflectă provocările sus-menționate, orientarea bugetară generală – care include impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,5 % din PIB (7). Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB (8). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră.

                  (14)

                  Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului de convergență pentru 2021, deficitul public este planificat să scadă de la 4,4 % în 2023 la 2,9 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat ca în 2024 să nu mai depășească valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza programului de convergență pentru 2021, orientarea bugetară generală – care include și impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetul național și de la bugetul Uniunii, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB în 2023 și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale Uniunii se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB (9). Se estimează că cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor furniza o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB. Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 5¾ % (10). Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și care ar putea, prin urmare, stimula creșterea potențială a României.

                  (15)

                  Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 53,3 % din PIB în 2023 și să scadă la 52,4 % din PIB în 2024. Având în vedere traiectoria de creștere deosebit de rapidă a datoriei pe termen mediu, cauzată în principal de deficitul mare preconizat pentru 2022 și de condițiile de finanțare nefavorabile comparativ cu alte state membre, se consideră că România se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei.

                  (16)

                  La 2 iunie 2021, Comisia a recomandat adoptarea unei recomandări a Consiliului privind corectarea deficitului excesiv al României până în 2024. Conform acestei recomandări, România ar trebui să atingă o țintă de deficit public global de 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % din PIB în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024, care este conformă cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, 1,3 % în 2022, 0,9 % în 2023 și 0,0 % în 2024. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024.

                  (17)

                  Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de România ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

            RECOMANDĂ ROMÂNIEI:

         1.

            Să aplice politici fiscal-bugetare în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (11).

         Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. LEÃO

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (3)  Decizia (UE) 2020/509 a Consiliului din 3 aprilie 2020 privind existența unui deficit excesiv în România (JO L 110, 8.4.2020, p. 58).

         (4)  Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (JO C 116, 8.4.2020, p. 1).

         (5)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind programul național de reformă al României pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind programul de convergență al României pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 149).

         (6)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

         (7)  Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansionistă.

         (8)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

         (9)  Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

         (10)  Estimare realizată de Comisie, în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

         (11)  A se vedea pagina … din prezentul Jurnal Oficial.


title: Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România

text:
               29.7.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 304/111

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 18 iunie 2021
      în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România
      (2021/C 304/24)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

                  (2)

                  Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

                  (3)

                  În urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, la 3 aprilie 2020, prin Decizia (UE) 2020/509 (1), în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în România exista un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până în 2022 cel târziu (2) (denumită în continuare „Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020”), în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (3).

                  (4)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din PSC. Clauza respectivă, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului (4), precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire severă a creșterii economice. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale din PSC erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă a creșterii economice rezultată în urma pandemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei.

                  (5)

                  La 15 septembrie 2020, România și-a prezentat raportul privind măsurile luate în urma Recomandării Consiliului din 3 aprilie 2020. Raportul respectiv a indicat o deteriorare majoră a finanțelor sale publice în cursul anului 2020, în principal din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (6)

                  La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind situația bugetară a României. Având în vedere incertitudinea excepțională persistentă creată de pandemia de COVID-19 și impactul ei macroeconomic și bugetar extraordinar, Comisia a considerat că, în acel moment, nu se putea lua nicio decizie cu privire la alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive inițiate pentru România. În special, incertitudinea excepțională, inclusiv în ceea ce privește elaborarea unei traiectorii credibile pentru politica bugetară, nu a permis Comisiei să prezinte, în acel stadiu, o recomandare de recomandare a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Comisia a declarat că va reevalua situația bugetară a României în primăvara anului 2021, pe baza datelor privind execuția bugetară din 2020, a bugetului pe 2021 și a previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021 și că, dacă este cazul, va propune noi măsuri în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, ținând seama de aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din PSC în 2021.

                  (7)

                  La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare care oferă orientări politice suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre. În comunicarea respectivă, Comisia și-a exprimat punctul său de vedere conform căruia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din PSC ar trebui să cuprindă o evaluare globală a stării economiei, criteriul cantitativ esențial fiind nivelul activității economice din Uniune sau din zona euro în comparație cu nivelurile anterioare crizei (sfârșitul anului 2019). La 2 iunie 2021, Comisia a adoptat o comunicare intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre”. Conform comunicări menționate, clauza derogatorie generală din PSC va continua să se aplice în 2022 și se preconizează că va fi dezactivată începând din 2023.

                  (8)

                  Potrivit unei actualizări a Monitorului privind sustenabilitatea datoriei din 2020 al Comisiei pentru a reflecta previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, riscurile legate de sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung ale României rămân ridicate. Aceste riscuri trebuie abordate printr-un plan bugetar pe termen mediu adecvat, susținut de măsuri structurale.

                  (9)

                  Având în vedere recesiunea economică semnificativă cauzată de pandemia de COVID-19 și necesitatea conexă de politici bugetare pentru a sprijini redresarea în 2021 și 2022, Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 nu mai oferă o bază relevantă pentru orientările de politică bugetară pentru România.

                  (10)

                  În temeiul articolului 3 alineatul (5) ultima teză din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în cazul unei recesiuni economice grave în zona euro sau în Uniune în ansamblu, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu.

                  (11)

                  În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în cauză care stabilește, de asemenea, un termen pentru corectarea deficitului excesiv. Recomandarea respectivă urmează să stabilească un termen de maximum șase luni pentru ca statul membru în cauză să întreprindă măsuri eficiente pentru a corecta deficitul excesiv, termen care poate fi redus la trei luni, atunci când gravitatea situației justifică acest lucru. De asemenea, într-o recomandare privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care, conform previziunilor care stau la baza recomandării respective, corespund unei ameliorări anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință.

                  (12)

                  PIB-ul real al României s-a contractat cu 3,9 % în 2020. Potrivit previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real ar urma să crească cu 5,1 % în 2021 și cu 4,9 % în 2022. Se preconizează o redresare a consumului privat pe măsură ce va crește rata de vaccinare și se vor elimina treptat măsurile de distanțare socială, în timp ce creșterea salariilor ar urma să rămână semnificativă. Începerea proiectelor din cadrul Planului de redresare și reziliență (PRR), astfel cum este menționat în Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (5), este menită să dea un nou impuls creșterii investițiilor. Contribuția exporturilor nete (exporturi minus importuri) ar urma să rămână negativă pe perioada analizată în previziuni. Aceasta deoarece se preconizează că importurile urmează să fie stimulate de redresarea consumului privat, precum și de creșterea investițiilor. Se preconizează că exporturile vor fi susținute de o redresare a cererii externe, dar vor rămâne mai puțin dinamice decât importurile. Perspectivele de creștere sunt supuse unor riscuri echilibrate. Pe de o parte, o strategie bugetară credibilă pe termen mediu poate contribui la înlăturarea preocupărilor legate de sustenabilitatea finanțelor publice, mai ales când este combinată cu reforme ambițioase (inclusiv cele cuprinse în PRR). Acest lucru ar contribui la remedierea dezechilibrelor macroeconomice ale României, la reducerea riscurilor la adresa stabilității financiare și la creșterea sustenabilă, inclusiv prin îmbunătățirea climatului investițional. Pe de altă parte, incertitudinea în ceea ce privește elaborarea politicilor publice și întârzierile sau ineficiențele în punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență ar putea avea efecte negative asupra încrederii.

                  (13)

                  La 2 martie 2021, Parlamentul României a adoptat bugetul și strategia bugetară pe termen mediu a României pentru 2021. Respectiva strategie bugetară, împreună cu informațiile privind profilul sprijinului financiar nerambursabil și al împrumuturilor acordate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 (denumit în continuare „mecanismul”), a fost luată în considerare în Programul de convergență pentru 2021 al României (denumit în continuare „Programul de convergență”), care a fost prezentat Comisiei la 5 mai 2021. Pornind de la un deficit public de 9,2 % din PIB în 2020, Programul de convergență vizează un deficit public sub 3 % din PIB până în 2024, în următoarele etape: 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024. Ajustarea bugetară prevăzută în programul de convergență se bazează în cea mai mare parte pe cheltuieli. Se preconizează controlul cheltuielilor (reducere ca procent din PIB), în special pentru salariile din sectorul public (reducere cu 1,4 puncte procentuale în perioada 2022-2024) și pentru transferurile sociale (reducere cu 0,9 puncte procentuale în perioada 2022-2024).

                  (14)

                  Previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, prelungite până în 2024, estimează un deficit public de 8,0 % din PIB în 2021, de 7,1 % din PIB în 2022 și de 6,8 % din PIB în 2023 și 2024. Aceste previziuni iau în considerare cheltuielile preconizate a fi finanțate prin sprijin financiar nerambursabil și împrumuturi din partea mecanismului, astfel cum este prezentat în Programul de convergență și în informațiile suplimentare furnizate de România. Scăderea deficitului bugetar preconizată de Comisie este determinată în principal de expirarea treptată a măsurilor de urgență adoptate ca răspuns la pandemia de COVID-19, de veniturile mai mari determinate de redresarea economică preconizată și de impactul pozitiv suplimentar al investițiilor și reformelor preconizate a fi finanțate de mecanism. În plus, guvernul român a decis să înghețe salariile din sectorul public în 2021 și 2022, să amâne creșterea pensiilor în 2021 și să majoreze pensiile într-un ritm moderat în 2022, măsuri ce contribuie la o îmbunătățire a perspectivei comparativ cu cea din previziunile economice ale Comisiei din toamna anului 2020. Măsurile respective au fost deja adoptate. În plus, guvernul României intenționează să adopte o nouă legislație privind pensiile care să mențină cheltuielile cu pensiile la un nivel în general stabil ca procent din PIB. Deficitul mai ridicat din previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, comparativ cu cel din Programul de convergență, rezultă din faptul că consolidarea planificată nu este pe deplin susținută de măsuri adoptate sau anunțate în mod credibil și, prin urmare, nu a putut fi luată în considerare în previziunile Comisiei. Deficitul structural, potrivit proiecției Comisiei, ar urma să se îmbunătățească cu 0,7 puncte procentuale din PIB în 2021 și cu 0,5 puncte procentuale din PIB în 2022 și să se deterioreze cu 0,1 puncte procentuale din PIB în 2023 și cu 0,4 puncte procentuale din PIB în 2024.

                  (15)

                  Datoria publică era de 34,7 % din PIB la sfârșitul anului 2018, de 35,3 % din PIB la sfârșitul anului 2019 și de 47,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Conform previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că datoria publică va crește la 49,7 % din PIB la sfârșitul anului 2021, la 52,7 % din PIB la sfârșitul anului 2022 și la 59,5 % din PIB la sfârșitul anului 2024, apropiindu-se astfel pentru prima dată de valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat, în absența unor măsuri corective suplimentare față de cele deja adoptate sau anunțate în mod credibil.

                  (16)

                  Analiza sustenabilității datoriei pe termen mediu și lung, actualizată după previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, confirmă că riscurile la adresa sustenabilității sunt ridicate pe termen mediu. Conform unei proiecții de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice în PIB va continua să crească în perioada respectivă și va atinge un nivel apropiat de 90 % din PIB. Riscurile la adresa sustenabilității datoriei sunt determinate de deficitele bugetare mari, de costurile îmbătrânirii populației și de vulnerabilitatea traiectoriei datoriei la șocurile macrobugetare. Creșterile pensiilor adoptate în vara anului 2019 și, pentru moment, amânate până la sfârșitul anului 2022 reprezintă sursa predominantă a riscurilor legate de sustenabilitatea datoriei. Structura datoriei, cu o pondere ridicată a datoriei denominate în valută și o pondere semnificativă a datoriei deținute de nerezidenți, se adaugă la riscurile privind sustenabilitatea datoriei, deși intervențiile Băncii Naționale a României pe piața secundară au contribuit la menținerea costurilor îndatorării publice la niveluri favorabile în 2020. Mai mult, există riscuri legate de datoriile contingente care decurg din garanțiile de stat (reprezentând 1,4 % din PIB) acordate întreprinderilor și persoanelor care desfășoară activități independente în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Se preconizează că nevoile brute de finanțare vor crește. În schimb, se preconizează că reformele și investițiile din cadrul Next Generation EU, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace, vor avea un impact pozitiv asupra creșterii PIB-ului în anii următori, contribuind astfel la sustenabilitatea datoriei.

                  (17)

                  În temeiul articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, corectarea deficitului excesiv trebuie să se încheie în anul următor identificării acestuia, cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale. Traiectoria de ajustare ar trebui să fie stabilită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ținând seama de poziția economică și bugetară a statului membru în cauză.

                  (18)

                  În situația actuală, în România există astfel de circumstanțe speciale. Acordarea unui an suplimentar României, fapt care ar fi în conformitate cu regula prevăzută la articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ar necesita o ajustare bugetară foarte puternică și ar conduce la pierderi semnificative de producție, riscând astfel să compromită redresarea economică după pandemia de COVID-19. O strategie de ajustare cu termen pentru corectarea deficitului excesiv până în 2024, deși necesită în continuare ajustări anuale substanțiale, ar implica un efort mai lent și ar asigura un echilibru optim între consolidarea bugetară și sprijinirea redresării economice. Noua traiectorie de ajustare ține seama, de asemenea, de modificarea situației bugetare, inclusiv de evoluțiile bugetare din 2020 și de noua strategie bugetară pusă în aplicare de guvernul român. Reformele, inclusiv cele care îmbunătățesc gestionarea finanțelor publice, ar contribui la asigurarea unei corectări durabile a deficitului excesiv. Având în vedere aceste considerații și în conformitate cu orientările de politică bugetară stabilite în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2021, stabilirea termenului pentru corectarea deficitului excesiv în 2024 este justificată.

                  (19)

                  O traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă în termenul respectiv ar presupune ca România să atingă o țintă de deficit bugetar de 8,0 % din PIB în 2021, de 6,2 % din PIB în 2022, de 4,4 % din PIB în 2023 și de 2,9 % din PIB în 2024, în conformitate cu obiectivele proprii ale guvernului. Acest lucru, pe baza previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, de 1,3 % în 2022, de 0,9 % în 2023 și de 0,0 % în 2024 (6). Aceste rate de creștere a cheltuielilor publice primare nete vor fi indicatorul principal utilizat pentru evaluarea efortului bugetar, în cazul în care este necesară o analiză atentă. Ajustarea bugetară anuală corespunzătoare a soldului structural este de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024.

                  (20)

                  Pentru a evalua impactul potențial al politicii bugetare globale asupra producției, în contextul actual, plățile considerabile de la bugetul Uniunii (din mecanism și alte fonduri ale Uniunii) ar trebui să fie incluse în agregatul cheltuielilor relevante, ca măsură a orientării bugetare (7). Pe această bază, se preconizează că fondurile Uniunii vor avea un impact pozitiv semnificativ asupra economiei românești în următorii ani. Mai exact, investițiile și reformele sprijinite de mecanism oferă României o oportunitate de a-și îmbunătăți poziția bugetară de bază pe termen mediu, sprijinind în același timp creșterea și crearea de locuri de muncă.

                  (21)

                  Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să garanteze corectarea durabilă a deficitului excesiv, vizând în același timp îmbunătățirea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere a economiei. Reformele de natură bugetară și economică mai amplă, inclusiv reformele sistemului de pensii, ale administrației fiscale, ale salariilor din sectorul public și ale guvernanței întreprinderilor de stat, ar trebui să sprijine eforturile de consolidare bugetară și să asigure sustenabilitatea acestora.

                  (22)

                  Începând din 2016, România a derogat în mod sistematic și repetat de la normele sale fiscal-bugetare naționale și de la calendarul de adoptare a strategiei bugetare pe termen mediu, consacrate în cadrul bugetar național. Pe viitor, ajustarea bugetară a României ar fi sprijinită de aplicarea integrală a cadrului bugetar național,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

         (1)

            România ar trebui să pună capăt situației de deficit excesiv cel mai târziu în 2024.

         (2)

            România ar trebui să atingă o țintă de deficit bugetar de 8,0 % din PIB în 2021, de 6,2 % din PIB în 2022, de 4,4 % din PIB în 2023 și de 2,9 % din PIB în 2024, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, de 1,3 % în 2022, de 0,9 % în 2023 și de 0,0 % în 2024. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,7 % din PIB în 2021, de 1,8 % din PIB în 2022, de 1,7 % din PIB în 2023 și de 1,5 % din PIB în 2024.

         (3)

            România ar trebui să pună în aplicare integral măsurile deja adoptate pentru 2021. România ar trebui să precizeze și să pună în aplicare măsurile suplimentare necesare pentru corectarea deficitului său excesiv până în 2024. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure corectarea sustenabilă, într-o manieră favorabilă creșterii. Orice câștig excepțional ar trebui să fie utilizat pentru a reduce deficitul public.

         (4)

            Consiliul stabilește data de 15 octombrie 2021 ca termen până la care România trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, să prezinte un raport privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. Ulterior, România ar trebui să raporteze cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestei recomandări cel puțin o dată la șase luni, până la corectarea deficitului excesiv. În plus, România ar trebui să asigure aplicarea integrală și eficace a cadrului său bugetar național. Pentru a asigura succesul strategiei bugetare pe termen mediu, va fi, de asemenea, important să se sprijine consolidarea bugetară cu reforme cuprinzătoare.

         Prezenta recomandare se adresează României.
         Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. LEÃO

         (1)  Decizia (UE) 2020/509 a Consiliului din 3 aprilie 2020 privind existența unui deficit excesiv în România (JO L 110, 8.4.2020, p. 58).

         (2)  Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (JO C 116, 8.4.2020, p. 1).

         (3)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 209, 2.8.1997, p. 1).

         (5)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

         (6)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (7)  Orientarea bugetară globală este măsurată prin compararea variației cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare în materie de venituri, dar incluzând modificările cheltuielilor finanțate de mecanism și de alte tipuri de sprijin financiar nerambursabil de la Uniune) cu rata medie de creștere potențială pe 10 ani. Totuși, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din PRR și pot stimula creșterea economică potențială a României. Un semn negativ al indicatorului corespunde unei creșteri mai mari a cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.