title: Recomandarea (UE) 2020/1186 a Consiliului din 7 august 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții

text:
                  11.8.2020

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 261/83

         RECOMANDAREA (UE) 2020/1186 A CONSILIULUI
         din 7 august 2020
         de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) și articolul 292 prima și a doua teză,
         întrucât:

                     (1)

                     La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat o recomandare privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1) (denumită în continuare „recomandarea Consiliului”). La 16 iulie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1052 din 16 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (2). La 30 iulie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1144 din 30 iulie 2020 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 a Consiliului privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (3).

                     (2)

                     Recomandarea Consiliului prevede că statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE începând cu 1 iulie 2020, într-un mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului. O dată la două săptămâni, după o strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, Consiliul ar trebui să revizuiască și, dacă este cazul, să actualizeze lista țărilor terțe care figurează în anexa I, în urma unei evaluări globale bazate pe metodologia, criteriile și informațiile menționate în recomandarea Consiliului.

                     (3)

                     De atunci, în cadrul Consiliului au avut loc discuții, în strânsă consultare cu Comisia, precum și cu agențiile și serviciile relevante din cadrul UE, cu privire la revizuirea listei țărilor terțe care figurează în anexa I la recomandarea Consiliului și în aplicarea criteriilor și a metodologiei prevăzute în recomandarea Consiliului. Ca urmare a acestor discuții, lista țărilor terțe care figurează în anexa I ar trebui modificată. În special, Marocul ar trebui eliminat de pe listă.

                     (4)

                     Controlul la frontiere există în interesul nu doar al statului membru la ale cărui frontiere externe se aplică, ci al tuturor statelor membre care au eliminat controlul la frontierele lor interne. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că măsurile luate la frontierele externe sunt coordonate, pentru a garanta o bună funcționare a spațiului Schengen. În acest scop, începând cu 8 august 2020, statele membre ar trebui să continue eliminarea restricției temporare asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I la recomandarea Consiliului, astfel cum este modificată prin prezenta recomandare.

                     (5)

                     În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare.

                     (6)

                     Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (4); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

                     (7)

                     În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (5).

                     (8)

                     În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (6), coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (7).

                     (9)

                     În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (8) coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE (9),

               ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
         Recomandarea (UE) 2020/912 a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Recomandarea (UE) 2020/1052 și prin Recomandarea (UE) 2020/1144, privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții se modifică după cum urmează:

                     1.

                     Punctul 1 primul paragraf din recomandarea Consiliului se înlocuiește cu următorul text:

                                 „1.

                                 Începând cu 8 august 2020, statele membre ar trebui să elimine treptat restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE, în mod coordonat, în ceea ce privește rezidenții țărilor terțe enumerate în anexa I.”

                     2.

                     Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text:

                           „ANEXA I
                           Țările terțe ale căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE

                                       1.

                                       AUSTRALIA

                                       2.

                                       CANADA

                                       3.

                                       GEORGIA

                                       4.

                                       JAPONIA

                                       5.

                                       NOUA ZEELANDĂ

                                       6.

                                       RUANDA

                                       7.

                                       COREEA DE SUD

                                       8.

                                       THAILANDA

                                       9.

                                       TUNISIA

                                       10.

                                       URUGUAY

                                       11.

                                       CHINA (*1)

                        (*1)  Sub rezerva confirmării reciprocității."

            Adoptată la Bruxelles, 7 august 2020.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               M. ROTH

            (1)  JO L 208 I, 1.7.2020, p. 1.

            (2)  JO L 230, 17.7.2020, p. 26.

            (3)  JO L 248, 31.7.2020, p. 26.

            (4)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

            (5)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

            (6)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

            (7)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

            (8)  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

            (9)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).


title: Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 27 mai 2020 privind monitorizarea implicațiilor asupra stabilității financiare ale moratoriilor privind datoriile, precum și ale schemelor de garanții publice și ale altor măsuri de natură fiscală adoptate pentru a proteja economia reală ca răspuns la pandemia de COVID-19 (CERS/2020/8) 2020/C 249/01

text:
               29.7.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 249/1

      RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC
      din 27 mai 2020
      privind monitorizarea implicațiilor asupra stabilității financiare ale moratoriilor privind datoriile, precum și ale schemelor de garanții publice și ale altor măsuri de natură fiscală adoptate pentru a proteja economia reală ca răspuns la pandemia de COVID-19
      (CERS/2020/8)
      (2020/C 249/01)
      CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) literele (b), (d) și (f) și articolele 16-18,
      având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 15 alineatul (3) litera (e) și articolele 18-20,
      întrucât:

                  (1)

                  Declanșarea pandemiei de coronavirus (COVID-19) și aplicarea ulterioară a măsurilor de izolare reprezintă un șoc puternic pentru economiile europene. Statele membre pun în aplicare moratorii privind datoriile, scheme de garanții publice și alte măsuri de natură fiscală pentru a proteja societățile nefinanciare și gospodăriile populației împotriva efectelor pandemiei. Deși aceste măsuri vizează sectorul nefinanciar, ele au totuși implicații asupra stabilității financiare.

                  (2)

                  Eficacitatea acestor măsuri în ceea ce privește menținerea stabilității financiare va depinde de dimensiunea și caracteristicile lor structurale. Aceste măsuri trebuie monitorizate cu atenție la nivel național astfel încât să poată fi făcute ajustări în timp util, utilizând flexibilitatea oferită de cadrul temporar al Uniunii pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul pandemiei de COVID-19 (3).

                  (3)

                  Având în vedere gradul ridicat de integrare a economiilor statelor membre, diferitele măsuri puse în aplicare de un stat membru vor avea un impact asupra altor state membre ca urmare a efectelor de contagiune pozitive sau negative. Aceste efecte de contagiune ar trebui luate în considerare în cadrul unei evaluări cuprinzătoare a implicațiilor asupra stabilității financiare la nivelul Uniunii ale măsurilor luate de autoritățile naționale pentru a proteja economia reală ca răspuns la pandemia de COVID-19.

                  (4)

                  Pentru a garanta eficacitatea măsurilor naționale în asigurarea stabilității financiare, este necesară atât o monitorizare atentă, cât și o cooperare strânsă între autoritățile macroprudențiale naționale și autoritățile fiscale și de supraveghere naționale, în funcție de competențele ce le revin. La 14 mai 2020, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a adresat o scrisoare autorităților fiscale naționale din Uniune, încurajând intensificarea, încă dintr-o fază incipientă, a dialogului dintre autoritățile competente la nivel național (4).

                  (5)

                  CERS este responsabil de supravegherea macroprudențială a sistemului financiar în cadrul Uniunii și contribuie la atenuarea și prevenirea riscurilor sistemice. În acest scop, CERS intenționează să monitorizeze și să dezbată periodic implicațiile asupra stabilității financiare la nivelul Uniunii ale măsurilor naționale adoptate pentru a proteja economia reală ca răspuns la pandemia de COVID-19. CERS intenționează să se concentreze în special asupra implicațiilor transfrontaliere și intersectoriale. Această monitorizare ar trebui menținută numai atât timp cât aceste măsuri sunt susceptibile de a avea un impact asupra stabilității financiare la nivelul Uniunii.

                  (6)

                  Monitorizarea implicațiilor pe care le au aceste măsuri asupra stabilității financiare la nivelul Uniunii va necesita raportarea informațiilor naționale relevante de către autoritățile macroprudențiale naționale. Solicitările de informații relevante adresate de CERS acestor autorități ar trebui să țină seama de principiul proporționalității și să evite duplicarea cerințelor de raportare, concentrându-se pe informațiile care nu sunt disponibile din alte surse.

                  (7)

                  CERS intenționează să completeze și să consolideze monitorizarea și evaluarea realizate la nivel național. Obiectivul CERS este de a promova schimbul de experiență și identificarea timpurie a problemelor transfrontaliere și intersectoriale. Într-o etapă ulterioară, CERS va adopta, de asemenea, o poziție coordonată cu privire la abordările care vizează eliminarea treptată a măsurilor. În acest scop, CERS intenționează să instituie un canal de feedback care să permită schimbul de informații între autoritățile raportoare.

                  (8)

                  Prezenta recomandare nu creează noi cerințe de raportare pentru sectorul serviciilor financiare. Pentru a obține informații, CERS ar trebui să se bazeze pe raportarea de către autoritățile macroprudențiale naționale a informațiilor colectate în scopul monitorizării lor naționale, care, la rândul lor, s-ar baza pe raportarea informațiilor de către autoritățile fiscale și organismele publice naționale implicate în punerea în aplicare a măsurilor. CERS ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe datele colectate de instituțiile sale membre, în special de Autoritatea bancară europeană, de Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale, de Banca Centrală Europeană și de Comitetul unic de rezoluție.

                  (9)

                  Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

                  (10)

                  Recomandările CERS sunt publicate după informarea destinatarilor și după ce Consiliul general a informat Consiliul Uniunii Europene cu privire la intenția sa de a emite o recomandare și i-a dat posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de aceasta,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      SECȚIUNEA 1

         RECOMANDĂRI

         Recomandarea A – Monitorizarea la nivel național a implicațiilor asupra stabilității financiare ale măsurilor adoptate pentru a proteja economia reală ca răspuns la pandemia de COVID-19

      Se recomandă ca autoritățile macroprudențiale naționale să monitorizeze și să evalueze implicațiile asupra stabilității financiare ale măsurilor adoptate de statele membre pentru a proteja economia reală în contextul pandemiei de COVID-19, cum ar fi moratoriile privind datoriile, precum și schemele de garanții publice și alte măsuri de natură fiscală. În acest scop, se recomandă ca autoritățile macroprudențiale naționale să monitorizeze caracteristicile structurale ale acestor măsuri și utilizarea lor efectivă, precum și posibilele implicații ale acestora asupra stabilității financiare, utilizând indicatori-cheie, cum ar fi:

                  (a)

                  Caracteristicile structurale ale acestor măsuri și utilizarea lor efectivă: în special volumul; tipurile de sprijin financiar (de exemplu, moratorii privind datoriile, garanții pentru credite, împrumuturi subvenționate sau participații la capital); beneficiarii și condițiile de eligibilitate; durata; și informații privind utilizarea măsurii (de exemplu, volumul și numărul de cereri primite și acceptate).

                  (b)

                  Implicații asupra stabilității financiare: în special, fluxul de credite către economia reală; lichiditatea, solvabilitatea și gradul de îndatorare ale sectorului nefinanciar; și soliditatea financiară a instituțiilor financiare, inclusiv tendințele observate și preconizate în ceea ce privește creditele neperformante și capacitatea de a răspunde cerințelor de lichiditate și de capital.

         Recomandarea B – Raportarea informațiilor de către autoritățile naționale macroprudențiale către CERS

      Se recomandă ca autoritățile macroprudențiale naționale să comunice periodic CERS informațiile necesare pentru monitorizarea și evaluarea de către CERS a implicațiilor măsurilor naționale menționate în recomandarea A asupra stabilității financiare la nivelul Uniunii. Printre acestea ar trebui să se numere informațiile necesare pentru monitorizarea și evaluarea implicațiilor transfrontaliere și intersectoriale, astfel cum sunt puse la dispoziția autorităților macroprudențiale naționale în temeiul actualelor acorduri de raportare încheiate cu instituțiile financiare, precum și orice informații suplimentare puse la dispoziție de autoritățile fiscale și de alte organisme publice implicate în punerea în aplicare a măsurilor.
      SECȚIUNEA 2

         PUNERE ÎN APLICARE

      1.   Definiții

      În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarea definiție:

                  (a)

                  „autoritate macroprudențială națională” înseamnă o autoritate națională cu obiectivele, mecanismele, atribuțiile, competențele, instrumentele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic (5) sau, în cazul în care nu a fost instituită o astfel de autoritate, o autoritate desemnată în conformitate cu titlul VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6) sau cu articolul 458 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

            2.   Criterii de punere în aplicare

                  1.

                  Aplicarea recomandărilor A și B trebuie să țină cont de următorul criteriu:

                              (a)

                              Principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținându-se totodată cont de obiectivul și cuprinsul recomandării.

                  2.

                  Aplicarea recomandării B trebuie să țină cont de următorul criteriu:

                              (a)

                              Primul raport ar trebui prezentat până la 31 iulie 2020.

            3.   Modele de raportare

      Pentru a asigura coordonarea raportării potrivit recomandării B, CERS va publica modelele relevante până la 30 iunie 2020.
      4.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

      În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, destinatarii trebuie să comunice Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS acțiunile întreprinse drept răspuns la recomandare și să justifice cazurile de lipsă de acțiune. Comunicările trebuie transmise în conformitate cu calendarul următor.
      1.   Recomandarea A

      Până la 31 iulie 2020, destinatarii trebuie să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandării A.
      2.   Recomandarea B

      Până la 31 decembrie 2020, destinatarii trebuie să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandării B.
      5.   Modificări ale recomandării

      Consiliul general va decide dacă este necesar să se aducă modificări prezentei recomandări. Astfel de modificări pot viza, în special, durata monitorizării și a raportării prevăzute în recomandările A și B.
      6.   Monitorizare și evaluare

                  1.

                  Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și că destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune.

                  2.

                  Metodologia prevăzută în Manualul de evaluare a respectării recomandărilor CERS (Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations) (8), care descrie procedura de evaluare a respectării recomandărilor CERS, nu se aplică.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 mai 2020.

               Șeful secretariatului CERS

               în numele Consiliului general al CERS

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1
         .

         (2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4
         .

         (3)  Comunicarea Comisiei, Cadru temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (2020/C 91 I/01) (JO C 91 I, 20.3.2020, p. 1) și documentele conexe referitoare la normele privind ajutoarele de stat și coronavirus disponibile la adresa: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

         (4)  A se vedea scrisoarea din 14 mai 2020 adresată de președintele CERS președintelui și membrilor Consiliului Afaceri Economice și Financiare, disponibilă la adresa:
      https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf

         (5)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

         (6)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

         (7)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

         (8)  „Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations”, aprilie 2016, disponibil la adresa: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         ANEXĂ

            Comunicarea acțiunilor întreprinse ca răspuns la recomandare

         1.   Informații cu privire la destinatar

                     Recomandare

                     Țara destinatarului

                     Instituția

                     Numele și datele de contact ale respondentului

                     Data comunicării

               2.   Comunicarea acțiunilor

                     Recomandare

                     Respectați recomandarea? (da/nu/nu este cazul)

                     Descrierea acțiunilor întreprinse pentru a respecta recomandarea

                     Justificarea respectării parțiale sau a nerespectării

                     Recomandarea A

                     Recomandarea B

               3.   Note

                     1.

                     Prezentul formular este utilizat pentru comunicarea prevăzută la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

                     2.

                     Fiecare destinatar ar trebui să transmită CERS formularul completat, prin intermediul Secretariatului CERS, pe cale electronică, prin intermediul DARWIN, în dosarul dedicat, sau prin e-mail la adresa: notifications@esrb.europa.eu. (Secretariatul CERS va asigura transmiterea comunicărilor către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, pe bază agregată).

                     3.

                     Se așteaptă ca destinatarii să furnizeze toate informațiile relevante legate de punerea în aplicare a recomandării și criteriile de punere în aplicare, inclusiv informații privind conținutul și calendarul acțiunilor întreprinse.

                     4.

                     În cazul în care un destinatar respectă doar parțial recomandarea, acesta ar trebui să furnizeze o explicație completă cu privire la măsura în care nu o respectă, precum și alte detalii privind respectarea parțială. Explicația ar trebui să indice în mod clar părțile relevante ale recomandării pe care destinatarii nu le respectă.


title: Recomandarea (UE) 2021/119 a Consiliului din 1 februarie 2021 de modificare a Recomandării (UE) 2020/1475 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               2.2.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               LI 36/1

      RECOMANDAREA (UE) 2021/119 A CONSILIULUI
      din 1 februarie 2021
      de modificare a Recomandării (UE) 2020/1475 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19
      (Text cu relevanță pentru SEE)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 21 alineatul (2), articolul 168 alineatul (6) și articolul 292 prima și a doua teză,
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  La 13 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1475 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (1). Recomandarea a stabilit o abordare coordonată cu privire la următoarele puncte-cheie: aplicarea unor criterii și praguri comune pentru a decide cu privire la introducerea de restricții legate de libera circulație, cartografierea riscului de transmitere a COVID-19 pe baza unui cod de culori stabilit de comun acord, precum și o abordare coordonată în ceea ce privește eventualele măsuri care ar putea fi aplicate în mod corespunzător persoanelor care se deplasează între zone, în funcție de nivelul riscului de transmitere din zonele respective.

                  (2)

                  Utilizând criteriile și pragurile stabilite în recomandarea respectivă, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor publică, o dată pe săptămână, o hartă a statelor membre, defalcată pe regiuni, pentru a sprijini procesul decizional al statelor membre (2).

                  (3)

                  Astfel cum se prevede în considerentul 15 din recomandarea respectivă, Comisia, cu sprijinul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, ar trebui, ținând seama de evoluția situației epidemiologice, să evalueze în mod regulat criteriile, nevoile în materie de date și pragurile menționate în prezenta recomandare, inclusiv pentru a determina dacă alte criterii ar trebui să fie luate în considerare sau dacă pragurile ar trebui să fie adaptate, și să transmită constatările sale Consiliului spre examinare, împreună cu o propunere de modificare a recomandării.

                  (4)

                  Doi factori influențează evoluția actuală a pandemiei. Pe de o parte, de la începutul anului 2021, vaccinările în masă sunt în curs de desfășurare, iar milioane de europeni au fost deja vaccinați împotriva COVID-19. Cu toate acestea, astfel cum se menționează în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu intitulată „Un front comun pentru a învinge COVID-19” (3), în timp ce numărul infecțiilor crește și până când vaccinările vor fi efectuate la scara necesară pentru a inversa tendința pandemiei, se va impune menținerea vigilenței, a măsurilor de limitare a răspândirii virusului și a controalelor de sănătate publică. În special, UE și statele membre trebuie să acționeze pentru a limita riscul unui nou val de infecții, potențial mai sever, caracterizat de noile variante, mai transmisibile, ale virusului SARS-CoV-2, care au fost detectate deja în întreaga Europă.

                  (5)

                  Apariția recentă a unor noi variante ale virusului reprezintă un motiv serios de îngrijorare. Deși, în prezent, nu există nicio dovadă că acestea cauzează o formă mai gravă a bolii, variantele par să fie cu 50-70 % mai transmisibile (4). Aceasta înseamnă că virusul se poate răspândi mai ușor și mai rapid, ceea ce împovărează și mai mult sistemele de sănătate deja saturate. Acest fenomen este una din cauzele probabile ale creșterii substanțiale a numărului de cazuri înregistrate în majoritatea statelor membre în ultimele săptămâni.

                  (6)

                  În cea mai recentă evaluare a riscurilor privind răspândirea noilor variante SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare în UE/SEE (5), Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor afirmă că riscul asociat introducerii și transmiterii comunitare a variantelor care suscită îngrijorare a crescut la un nivel ridicat/foarte ridicat.

                  (7)

                  Printre opțiunile preconizate pentru a face față acestui risc, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor recomandă evitarea călătoriilor neesențiale, pentru a încetini importul și răspândirea noilor variante de virus SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare. Pe lângă recomandările împotriva călătoriilor neesențiale și restricțiile de călătorie pentru persoanele infectate, ar trebui menținute măsurile referitoare la călătorii, cum ar fi testarea și plasarea în carantină a călătorilor, în special pentru călătorii care sosesc din zone cu o incidență mai mare a noilor variante. În cazul în care secvențierea este încă insuficientă pentru a exclude posibilitatea unei incidențe mai mari a noilor variante, conform orientărilor Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor privind secvențierea genomică, ar trebui avute în vedere, de asemenea, măsuri proporționale referitoare la călătoriile din zonele în care nivelul de transmitere comunitară continuă să fie ridicat.

                  (8)

                  Având în vedere recomandările Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, Recomandarea (UE) 2020/1475 ar trebui modificată în consecință.

                  (9)

                  Pentru a ține seama de nivelul foarte ridicat de transmitere comunitară, posibil legat de transmisibilitatea sporită a noilor variante care suscită îngrijorare, ar trebui adăugată o nouă culoare, roșu închis, pe harta publicată săptămânal de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor. Această culoare ar trebui să indice zonele în care virusul circulă la niveluri foarte ridicate, inclusiv din cauza unor variante mai contagioase care suscită îngrijorare.

                  (10)

                  Statele membre ar trebui, de asemenea, să ia în considerare prevalența noilor variante de virus SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare, ținând seama totodată de nivelul de secvențiere genomică realizat de alte state membre. Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu intitulată „Un front comun pentru a învinge COVID-19” subliniază necesitatea ca statele membre să mărească urgent rata secvențierii genomice la 5-10 % din rezultatele pozitive ale testelor, recurgând, dacă este necesar, la capacitatea Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a identifica evoluția variantelor sau pentru a detecta unele noi.

                  (11)

                  Nivelul ridicat de transmitere comunitară în majoritatea statelor membre înseamnă că deplasările vor continua să reprezinte o provocare deosebită. Ținând seama în special de apariția unor noi variante, toate călătoriile neesențiale, cu precădere cele către și dinspre zone cu risc ridicat, ar trebui descurajate puternic până când situația epidemiologică se va îmbunătăți considerabil. Având în vedere că riscul de infectare sau de transmitere este similar în cazul călătoriilor interne și transfrontaliere, statele membre ar trebui să asigure coerența între măsurile aplicate ambelor tipuri de călătorii neesențiale.

                  (12)

                  În concluziile verbale prezentate după videoconferința membrilor Consiliului European din 21 ianuarie 2021 (6), președintele Consiliului European a luat act de faptul că frontierele trebuie să rămână deschise pentru a se asigura funcționarea pieței unice, inclusiv fluxul de bunuri și servicii esențiale. Nu ar trebui impuse interdicții de călătorie nediferențiate. Cu toate acestea, ar putea fi necesare măsuri de restricționare a călătoriilor neesențiale în UE pentru a limita răspândirea virusului. În apărarea principiilor sale, Consiliul poate să fie nevoit să își revizuiască recomandările privind călătoriile în interiorul UE și călătoriile neesențiale către UE, având în vedere riscurile prezentate de noile variante ale virusului.

                  (13)

                  O abordare coordonată vizează evitarea reintroducerii controalelor la frontierele interne. Închiderea frontierelor sau interdicțiile generale de călătorie, precum și suspendarea zborurilor, a transportului terestru și a traversărilor pe căi navigabile nu sunt justificate, întrucât măsurile mai specifice, cum ar fi carantina obligatorie sau testarea, au un impact suficient și provoacă mai puține perturbări. Sistemul „culoarelor verzi” (7) ar trebui să mențină fluxurile de transport, în special pentru a se asigura libera circulație a mărfurilor și a serviciilor, evitându-se astfel perturbările lanțului de aprovizionare.

                  (14)

                  Orice restricții privind libera circulație a persoanelor trebuie aplicate în continuare în conformitate cu principiile generale ale dreptului Uniunii, în special proporționalitatea și nediscriminarea, inclusiv pe motiv de cetățenie. Prin urmare, nicio măsură luată nu ar trebui să depășească ceea ce este strict necesar pentru a proteja sănătatea publică. O informare clară, completă și în timp util a publicului rămâne esențială pentru a asigura previzibilitatea, securitatea juridică și respectarea normelor de către cetățeni. Restricțiile ar trebui să fie corect aplicate și orice sancțiune prevăzută ar trebui să fie eficace și proporțională.

                  (15)

                  La 11 ianuarie 2021, Comitetul pentru securitate sanitară a convenit asupra unor recomandări pentru o abordare comună la nivelul UE în ceea ce privește măsurile de izolare a pacienților infectați cu COVID-19 și măsurile de plasare în carantină a contacților și a călătorilor. Recomandările Comitetului pentru securitate sanitară (8) privind măsurile de plasare în carantină a călătorilor ar trebui să fie aplicate de statele membre atunci când impun carantina legată de călătorii. În special, în cazul în care sunt impuse cerințe de carantină pentru călătoriile dintr-o zonă cu risc ridicat, ar trebui avută în vedere reducerea duratei necesare a carantinei în cazul în care se obține un test negativ după 5-7 zile de la intrare, cu excepția cazului în care călătorul prezintă simptome.

                  (16)

                  Având în vedere creșterea capacității de testare pentru COVID-19, Recomandarea (UE) 2020/1475 ar trebui modificată pentru a oferi statelor membre opțiunea de a solicita călătorilor care vin din zone care nu sunt clasificate drept „verzi” să efectueze un test înainte de plecare.

                  (17)

                  Având în vedere nivelul ridicat de transmitere comunitară în zonele care urmează să fie clasificate drept „roșu închis”, persoanele care călătoresc din aceste zone în scopuri neesențiale ar trebui să fie supuse unui test înainte de plecare, precum și carantinei, în conformitate cu recomandările Comitetului pentru securitate sanitară, după sosirea la destinație. În cazul în care călătorii nu sunt plasați în carantină la locul lor de reședință, ar trebui asigurate condiții materiale adecvate privind locul de carantină, precum și protecția și îngrijirea copiilor în condiții de carantină, în conformitate cu orientările OMS (9).

                  (18)

                  În cazul în care persoanele care se întorc în statul membru de reședință nu au fost în măsură să se supună unui test înainte de plecare, ar trebui să li se permită să facă un test după sosire, pentru a se evita ca acestea să nu poată reveni la domiciliu.

                  (19)

                  Având în vedere nivelul ridicat de infecții în zonele „roșu închis”, călătorii esențiali ar trebui să fie, de asemenea, supuși unui test pentru depistarea infecției cu COVID-19 și plasați în carantină, cu condiția ca acest lucru să nu aibă un impact disproporționat asupra exercitării funcției sau nevoii lor esențiale, de exemplu întrucât expunerea călătorului la populația generală în țara de destinație este foarte limitată. În cazul în care un stat membru, ținând seama de situația epidemiologică specifică, solicită totuși efectuarea de teste pentru lucrătorii din sectorul transporturilor și pentru furnizorii de servicii de transport, acest lucru nu ar trebui să conducă la perturbări ale transporturilor (10). Pentru a menține lanțurile de aprovizionare, cerințele de carantină nu ar trebui să se aplice lucrătorilor din sectorul transporturilor atunci când aceștia exercită această funcție esențială.

                  (20)

                  Restricțiile legate de călătoriile transfrontaliere sunt deosebit de perturbatoare pentru persoanele care traversează frontierele zilnic sau frecvent pentru a merge la muncă sau la școală, pentru a vizita rude apropiate, pentru a solicita asistență medicală sau pentru a se ocupa de cei dragi. Aceste persoane nu ar trebui să fie obligate să se supună carantinei la trecerea frontierelor în acest scop esențial, având în vedere perturbările semnificative cauzate de aceasta pentru viața și mijloacele de subzistență ale oamenilor, precum și pentru economie în ansamblu. Atât timp cât situația epidemiologică este comparabilă de ambele părți ale frontierei, nu pare a fi necesară cerința ca aceste persoane să fie supuse unor teste frecvente pentru simplul motiv că traversează o frontieră. Coordonarea strânsă între statele membre și regiunile transfrontaliere va rămâne deosebit de importantă.

                  (21)

                  Ținând seama de evoluția situației epidemiologice, Comisia, cu sprijinul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, ar trebui să evalueze în continuare în mod regulat criteriile, nevoile în materie de date și pragurile menționate în prezenta recomandare, inclusiv pentru a determina dacă alte criterii ar trebui să fie luate în considerare sau dacă pragurile ar trebui să fie adaptate, și să transmită constatările sale Consiliului spre examinare, împreună cu o propunere de modificare a recomandării, dacă este necesar,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 se modifică după cum urmează:
                  1.

                  La punctul 10, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

                              „(c)

                              roșu, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este de 50-150, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este de cel puțin 4 % sau în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este de peste 150, dar sub 500;”.

                  2.

                  La punctul 10, se introduce următoarea literă (ca):

                              „(ca)

                              roșu închis, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este de 500 sau mai mare;”.

                  3.

                  La punctul 13, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

                              „(a)

                              statele membre ar trebui să respecte diferențele în ceea ce privește situația epidemiologică dintre zonele clasificate drept «portocalii», «roșii» sau «roșu închis» și să acționeze în mod proporțional;”.

                  4.

                  La punctul 13, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

                              „(d)

                              statele membre ar trebui să ia în considerare strategiile de testare și să acorde o atenție deosebită situației zonelor cu rate de testare ridicate;”.

                  5.

                  La punctul 13, se introduce următoarea literă (e):

                              „(e)

                              statele membre ar trebui să ia în considerare prevalența variantelor de virus SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare, în special a variantelor care sporesc transmisibilitatea și mortalitatea, precum și nivelul de secvențiere genomică realizat, indiferent de categoria de clasificare a zonei în cauză.”

                  6.

                  După titlul „Un cadru comun în ceea ce privește măsurile posibile pentru călătorii care sosesc din zone cu risc mai ridicat” se introduce următorul punct 16a:

                              „16a.

                              Statele membre ar trebui să descurajeze puternic toate călătoriile neesențiale către și dinspre zonele clasificate drept «roșu închis» și să descurajeze toate călătoriile neesențiale către și dinspre zonele clasificate drept «roșii» în conformitate cu punctul 10.
                              În același timp, statele membre ar trebui să încerce să evite perturbarea călătoriilor esențiale, să mențină fluxurile de transport în conformitate cu sistemul «culoarelor verzi», precum și să evite perturbarea lanțurilor de aprovizionare și a circulației lucrătorilor și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă care călătoresc din motive profesionale.”

                  7.

                  La punctul 17, literele (a) și (b) se înlocuiesc cu următorul text:

                              „(a)

                              să se supună carantinei/autoizolării, în conformitate cu recomandările Comitetului pentru securitate sanitară (11); și/sau

                              (b)

                              să efectueze înainte și/sau după sosire un test pentru depistarea infecției cu COVID-19. Acesta ar putea fi un test RT-PCR sau un test antigenic rapid care figurează pe lista comună și actualizată a testelor antigenice rapide pentru COVID-19 stabilită pe baza Recomandării Consiliului din 21 ianuarie 2021 privind un cadru comun pentru utilizarea și validarea testelor antigenice rapide și pentru recunoașterea reciprocă a rezultatelor testelor pentru COVID-19 în UE (12), după cum au stabilit autoritățile naționale din domeniul sănătății.”

                  8.

                  La punctul 17, se elimină următorul paragraf:
                  „Statele membre pot oferi călătorilor opțiunea de a înlocui testul menționat la litera (b) cu un test pentru depistarea infecției cu COVID-19 efectuat înainte de sosire.”

                  9.

                  La punctul 17, se adaugă următorul paragraf:
                  „Statele membre ar trebui să ofere o capacitate suficientă de testare și să accepte certificate de testare digitale, asigurându-se, în același timp, că acest lucru nu afectează furnizarea de servicii esențiale de sănătate publică, în special în ceea ce privește capacitatea laboratoarelor.”

                  10.

                  Se introduce următorul punct 17a:

                              „17a.

                              Statele membre ar trebui să solicite persoanelor care călătoresc dintr-o zonă clasificată drept «roșu închis» în conformitate cu punctul 10 litera (ca) să se supună atât unui test de depistare a infecției cu COVID-19 înainte de sosire, cât și carantinei/autoizolării, conform recomandărilor Comitetului pentru securitate sanitară. Măsuri similare ar putea fi aplicate zonelor cu o prevalență ridicată a variantelor care suscită îngrijorare.
                              Statele membre ar trebui să adopte, să mențină sau să înăsprească măsurile nefarmaceutice, în special în zonele clasificate drept «roșu închis», să consolideze eforturile de testare și de depistare a contacților și să intensifice supravegherea și secvențierea unui eșantion reprezentativ de cazuri de COVID-19 prin transmitere comunitară, pentru a ține sub control răspândirea și impactul noilor variante de SARS-CoV-2 cu o transmisibilitate sporită.”

                  11.

                  Se introduce următorul punct 17b:

                              „17b.

                              Statele membre ar trebui să ofere persoanelor care își au reședința pe teritoriul lor opțiunea de a înlocui testul efectuat înainte de sosire menționat la punctul 17 litera (b) și la punctul 17a cu un test pentru depistarea infecției cu COVID-19 efectuat după sosire, în plus față de orice cerințe de carantină/autoizolare aplicabile.”

                  12.

                  Se introduce următorul punct 19a:

                              „19a.

                              În conformitate cu punctul 17a, călătorii care au o funcție sau o necesitate esențială care călătoresc dintr-o zonă «roșu închis» ar trebui să îndeplinească cerințele de testare și să fie supuși carantinei/autoizolării, cu condiția ca acest lucru să nu aibă un impact disproporționat asupra exercitării funcției sau necesității lor.
                              Prin derogare, lucrătorii din domeniul transporturilor sau furnizorii de servicii de transport în temeiul punctului 19 litera (b) nu ar trebui, în principiu, să fie obligați să se supună unui test pentru depistarea infecției cu COVID-19 în conformitate cu punctul 17 litera (b) și cu punctul 17a. În cazul în care un stat membru impune lucrătorilor din sectorul transporturilor și furnizorilor de servicii de transport să se supună unui test pentru depistarea infecției cu COVID-19, ar trebui utilizate teste antigenice rapide, iar acest lucru nu ar trebui să conducă la perturbări ale transporturilor. În cazul în care apar perturbări ale transporturilor sau ale lanțului de aprovizionare, statele membre ar trebui să elimine sau să abroge imediat astfel de cerințe de testare sistematică pentru a menține funcționarea «culoarelor verzi». Lucrătorii din sectorul transporturilor și furnizorii de servicii de transport nu ar trebui să fie obligați să se supună carantinei în conformitate cu punctul 17 litera (a) și cu punctul 17a atunci când exercită această funcție esențială.”

                  13.

                  Se introduce următorul punct 19b:

                              „19b.

                              În plus față de exceptările prevăzute la punctul 19a, statele membre nu ar trebui să impună persoanelor care locuiesc în regiunile de frontieră și care traversează frontiera zilnic sau frecvent în scop profesional, de afaceri, educațional, familial, de îngrijire medicală sau de prestare de îngrijiri să se supună unui test sau carantinei/autoizolării, mai ales persoanelor care exercită funcții critice sau care au un rol esențial pentru infrastructura critică. În cazul în care în aceste regiuni se introduce o cerință de testare legată de călătoriile transfrontaliere, frecvența testelor la care sunt supuse aceste persoane ar trebui să fie proporțională. În cazul în care situația epidemiologică de o parte și de alta a frontierei este comparabilă, nu ar trebui impusă nicio cerință de testare legată de călătorii. Persoanelor care susțin că situația lor se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului punct li s-ar putea impune să furnizeze documente justificative sau să depună o declarație în acest sens.”

                  14.

                  Punctul 21 se înlocuiește cu următorul text:

                              „21.

                              Eventualele măsuri aplicate persoanelor care sosesc dintr-o zonă clasificată drept «roșu închis», «roșie», «portocalie» sau «gri» în temeiul punctului 10 nu pot fi discriminatorii, adică ar trebui să se aplice în mod egal resortisanților statului membru în cauză care se întorc în țară.”

         Adoptată la Bruxelles, 1 februarie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            A. P. ZACARIAS

         (1)  JO L 337, 14.10.2020, p. 3.

         (2)  Disponibilă la adresa: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

         (3)  COM(2021) 35 final.

         (4)  ECDC Risk Assessment: Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA (Evaluarea riscurilor efectuată de ECDC: riscul legat de răspândirea noilor variante SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare în UE/SEE), document disponibil la adresa: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (5)  European Centre for Disease Prevention and Control. Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA (Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor. Riscul legat de răspândirea noilor variante SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare în UE/SEE), prima actualizare – 21 ianuarie 2021. ECDC: Stockholm; 2021. Document disponibil la adresa: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Concluzii verbale prezentate de președintele Charles Michel după videoconferința membrilor Consiliului European din 21 ianuarie 2021, disponibile la adresa: https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2021/01/21/oral-conclusions-by-president-charles-michel-following-the-video-conference-of-the-members-of-the-european-council-on-21-january-2021/

         (7)  Comunicarea Comisiei privind reabilitarea culoarelor verzi pentru transport cu scopul menținerii activității economice în cursul perioadei de recrudescență a pandemiei de COVID-19, COM(2020) 685 final, și Recomandarea (UE) 2020/2243 a Comisiei din 22 decembrie 2020 privind o abordare coordonată în ceea ce privește călătoriile și transportul ca răspuns la varianta SARS-CoV-2 observată în Regatul Unit (JO L 436, 28.12.2020, p. 72).

         (8)  Recomandări pentru o abordare comună la nivelul UE în ceea ce privește izolarea pacienților infectați cu COVID-19 și plasarea în carantină a contacților și a călătorilor, formulate de Comitetul pentru securitate sanitară la 11 ianuarie 2021, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf

         (9)  Numărul de referință OMS: WHO/2019-nCoV/IHR_Quarantine/2020,3. Document disponibil la adresa: https://www.who.int/publications/i/item/considerations-for-quarantine-of-individuals-in-the-context-of-containment-for-coronavirus-disease-(covid-19)

         (10)  A se vedea Recomandarea (UE) 2020/2243 a Comisiei din 22 decembrie 2020 privind o abordare coordonată în ceea ce privește călătoriile și transportul ca răspuns la varianta SARS-CoV-2 observată în Regatul Unit (JO L 436, 28.12.2020, p. 72).

         (11)  Recomandări pentru o abordare comună la nivelul UE în ceea ce privește izolarea pacienților infectați cu COVID-19 și plasarea în carantină a contacților și a călătorilor, formulate de Comitetul pentru securitate sanitară la 11 ianuarie 2021, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf

         (12)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-5451-2021-INIT/ro/pdf


title: Recomandarea (UE) 2021/132 a Consiliului din 2 februarie 2021 de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții

text:
               4.2.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 41/1

      RECOMANDAREA (UE) 2021/132 A CONSILIULUI
      din 2 februarie 2021
      de modificare a Recomandării (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) și articolul 292 prima și a doua teză,
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  La 30 iunie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/912 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (1).

                  (2)

                  Criteriile stabilite în Recomandarea (UE) 2020/912 a Consiliului se raportează la media UE din 15 iunie 2020 a ratei de notificare pe o perioadă de 14 zile. Recomandarea Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19, adoptată la 13 octombrie 2020, utilizează criterii suplimentare, care reflectă cele mai recente avize științifice (2).
                  Noile variante ale virusului SARS-CoV-2 reprezintă un motiv serios de îngrijorare. Variantele par să fie cu circa 50-70 % mai transmisibile (3), solicitând și mai mult sistemele de sănătate.
                  Prin urmare, criteriile și pragurile prevăzute în Recomandarea (UE) 2020/912 ar trebui actualizate.

                  (3)

                  La 22 decembrie 2020, Comisia a răspuns la apariția unei astfel de variante prin adoptarea unei Recomandări privind o abordare coordonată în ceea ce privește călătoriile și transportul ca răspuns la varianta SARS-CoV-2 observată în Regatul Unit (4).

                  (4)

                  La 19 ianuarie 2021, în comunicarea sa intitulată „Un front comun pentru a învinge COVID-19”, Comisia a solicitat luarea unor măsuri urgente pentru a limita riscul unui al treilea val de infecții, potențial mai grav.

                  (5)

                  În aceeași comunicare, Comisia a subliniat, de asemenea, că toate călătoriile neesențiale, cu precădere cele către și dinspre zone cu risc ridicat, ar trebui descurajate puternic până când situația epidemiologică se va îmbunătăți considerabil.

                  (6)

                  La 21 ianuarie 2021, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor a publicat cea mai recentă evaluare a riscurilor aferente răspândirii noilor variante de SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare în UE/SEE (5), în care recomandă adoptarea unor măsuri mai stricte și a unor orientări privind evitarea călătoriilor neesențiale, inclusiv în scopul încetinirii importării și a răspândirii noilor variante de SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare. Pe lângă recomandările împotriva călătoriilor neesențiale și restricțiile de călătorie pentru persoanele infectate, ar trebui menținute măsuri privind călătoriile cum ar fi testarea și carantina călătorilor, în special pentru călătorii care provin din zone cu o incidență mai mare a noilor variante. În cazul în care secvențierea este încă insuficientă pentru a exclude posibilitatea unei incidențe mai mari a noilor variante, conform orientărilor Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor privind secvențierea genomică, ar trebui avute în vedere, de asemenea, măsuri proporționale inclusiv pentru călătoriile din zonele în care există în continuare un nivel ridicat de transmitere comunitară.

                  (7)

                  În concluziile verbale formulate în urma videoconferinței membrilor Consiliului European din 21 ianuarie 2021, președintele Consiliului European a luat act de faptul că ar putea fi necesare măsuri de restricționare a călătoriilor neesențiale către UE și în interiorul acesteia pentru a limita răspândirea virusului și a invitat Consiliul să își revizuiască recomandările privind călătoriile în interiorul UE și călătoriile neesențiale către UE ținând cont de riscurile prezentate de noile variante ale virusului.

                  (8)

                  În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta recomandare constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta recomandare, dacă o va pune în aplicare.

                  (9)

                  Prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (6); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei recomandări, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

                  (10)

                  În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (7).

                  (11)

                  În ceea ce privește Elveția, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (8), coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (9).

                  (12)

                  În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta recomandare constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența articolului 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE (10), coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE (11),

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:Recomandarea (UE) 2020/912 se modifică după cum urmează:
                  1.

                  La punctul 1, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                  „Pentru a stabili care sunt țările terțe pentru care restricția actuală asupra călătoriilor neesențiale către UE ar trebui să fie eliminată, ar trebui să se țină cont de situația epidemiologică din țările terțe respective și de criteriile suplimentare prevăzute în prezenta recomandare.”

                  2.

                  Punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
                  „În ceea ce privește situația epidemiologică, ar trebui să se aplice următoarele criterii:

                              —

                              «rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile», adică numărul total al cazurilor de COVID-19 nou notificate raportat la 100 000 de locuitori în cele 14 zile precedente;

                              —

                              tendința cazurilor noi în aceeași perioadă în comparație cu cele 14 zile precedente este stabilă sau în scădere;

                              —

                              «rata de testare», adică numărul de teste pentru depistarea infecției cu COVID-19 raportat la 100 000 de locuitori care au fost efectuate în cele șapte zile precedente;

                              —

                              «rata testelor pozitive», adică procentul de teste pozitive din totalul testelor pentru depistarea infecției cu COVID-19 efectuate în cele șapte zile precedente;

                              —

                              natura virusului prezent în țara respectivă, în special dacă au fost detectate variante ale virusului care suscită îngrijorare. Variantele care suscită îngrijorare sunt evaluate ca atare de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) pe baza unor elemente-cheie ale virusului, precum transmiterea, severitatea și capacitatea de a eluda răspunsul imun.

                        Pentru a fi incluse în anexa I, țările terțe trebuie să respecte următoarele praguri: o rată de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile de cel mult 25, o rată de testare de peste 300 și o rată a testelor pozitive de cel mult 4 %. În plus, poate fi luat în considerare răspunsul general la pandemia de COVID-19, în special informațiile disponibile cu privire la aspecte precum supravegherea, urmărirea contacților, limitarea răspândirii virusului, tratarea și raportarea, precum și fiabilitatea surselor de date și a informațiilor disponibile și, dacă este necesar, scorul mediu global pentru toate elementele Regulamentului sanitar internațional (RSI).
                  Datele privind «rata de testare» și «rata testelor pozitive» ar trebui furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), pe baza informațiilor puse la dispoziția ECDC. Astfel de date ar putea fi completate de informații furnizate de delegațiile UE, atunci când acestea sunt disponibile, bazate, de asemenea, pe lista de verificare anexată la comunicarea din 11 iunie 2020.”

                  3.

                  Punctul 4 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              al doilea paragraf se înlocuiește cu textul următor:
                              „Restricțiile de călătorie pot fi ridicate total sau parțial sau pot fi reintroduse pentru o anumită țară terță deja menționată în lista din anexa I, în funcție de modificările aduse unora dintre condițiile prevăzute mai sus și, în consecință, evaluării situației epidemiologice.”;

                              (b)

                              se adaugă următoarele paragrafe noi:
                              „În cazul în care situația epidemiologică se înrăutățește rapid și, în special, în cazul în care se detectează o incidență ridicată a unor variante ale virusului care suscită îngrijorare, restricțiile de călătorie pot fi reintroduse rapid pentru călătoriile neesențiale în cazul țărilor terțe deja menționate în lista din anexa I.
                              În vederea eliminării restricției temporare asupra călătoriilor neesențiale către UE aplicate în cazul țărilor terțe enumerate în anexa I, statele membre ar trebui să țină cont, de la caz la caz, de reciprocitatea acordată zonei UE+.”

                  4.

                  După punctul 4 se introduce următorul punct:
                  „Statele membre ar trebui să descurajeze ferm călătoriile neesențiale din zona UE+ către alte țări decât cele enumerate în anexa I.”
                  Punctele următoare se renumerotează în consecință.

                  5.

                  Noul punct 6 se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              al doilea paragraf se elimină;

                              (b)

                              după paragraful al doilea eliminat, se introduce următorul paragraf:
                              „În cazul în care situația epidemiologică se înrăutățește rapid și, în special, în cazul în care se detectează o incidență ridicată a unor variante ale virusului care suscită îngrijorare, statele membre pot limita temporar categoriile de călători menționate în lista din anexa II. Călătoriile justificate de motive imperioase ar trebui să rămână posibile.”;

                              (c)

                              ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                              „Lista cuprinsă în anexa II referitoare la categoriile specifice de călători care au o funcție esențială sau îndeplinesc o necesitate esențială poate fi revizuită de către Consiliu, pe baza unei propuneri a Comisiei, în funcție de considerente de ordin social și economic, precum și de evaluarea globală a evoluției situației epidemiologice, pe baza metodologiei, a criteriilor și a informațiilor menționate mai sus.”

                  6.

                  Noul punct 7 se înlocuiește cu următorul text:
                  „Statele membre ar trebui să solicite persoanelor care călătoresc din orice motiv, funcție sau necesitate, esențială sau neesențială, cu excepția lucrătorilor din transporturi și a lucrătorilor frontalieri, să fi obținut un rezultat negativ la un test de reacție în lanț a polimerazei (PCR) pentru COVID-19 efectuat cu cel mult 72 de ore înainte de plecare și să prezinte dovada corespunzătoare a unui astfel de rezultat, în forma prevăzută de autorități.
                  În cazul în care efectuarea unui test la plecare nu este posibilă, persoanele menționate la punctul 6 literele (a) și (b) ar trebui să aibă posibilitatea de a efectua testul după sosire, în conformitate cu procedurile naționale. Acest lucru nu aduce atingere niciunei obligații de a se supune altor măsuri, inclusiv carantinei, după sosire.
                  În plus, statele membre pot impune măsuri de autoizolare, carantină și depistare a contacților pentru o perioadă de până la 14 zile, precum și, dacă este cazul, testare suplimentară pentru SARS-CoV-2 în aceeași perioadă, cu condiția să impună aceleași cerințe propriilor resortisanți atunci când călătoresc din aceeași țară terță. Pentru călătorii care sosesc dintr-o țară terță în care a fost detectată o variantă a virusului care suscită îngrijorare, statele membre ar trebui să impună astfel de cerințe și, în special, carantina la sosire și testarea suplimentară la sosire sau după sosire.
                  În ceea ce privește călătoriile efectuate în legătură cu o funcție sau o necesitate esențială, astfel cum se prevede în anexa II:

                              —

                              statele membre pot decide, în mod coordonat, să renunțe la unele dintre măsurile de mai sus, sau la toate, în cazul în care astfel de măsuri ar împiedica însăși îndeplinirea scopului călătoriei;

                              —

                              în cazul personalului din sectorul transporturilor, al personalului navigant maritim și al lucrătorilor frontalieri, statele membre nu ar trebui să solicite, pentru a intra în zona UE+, mai mult de un test antigenic rapid cu rezultat negativ la sosire. În cazul specific al personalului din sectorul transporturilor care vine dintr-o țară în care se detectează o incidență ridicată a unor variante ale virusului care suscită îngrijorare, statele membre pot solicita un test antigenic rapid cu rezultat negativ înainte de plecare;

                              —

                              echipajele aeriene ar trebui să fie scutite de orice testare în cazul în care șederea lor într-o țară terță a fost mai scurtă de 12 ore, cu excepția situației în care sosesc dintr-o țară terță în care a fost detectată o variantă care suscită îngrijorare, caz în care ar trebui să fie supuse unor teste proporționale.

                        Acest lucru nu aduce atingere cerințelor generale de sănătate publică care pot fi impuse de statele membre, cum ar fi distanțarea fizică și cerința de a purta mască.”

                  7.

                  După noul punct 7 se introduce următorul punct nou:
                  „Statele membre ar trebui să elaboreze un formular de localizare a pasagerilor (PLF) și să solicite persoanelor care intră în UE să prezinte un PLF, care să respecte cerințele aplicabile de protecție a datelor. Un formular european de localizare a pasagerilor comun este în curs de elaborare, pentru eventuala utilizare de către statele membre. Pentru a simplifica prelucrarea datelor și a accelera depistarea contacților, ar trebui utilizată ori de câte ori este posibil o opțiune digitală pentru informațiile de localizare a pasagerilor, asigurându-se în același timp accesul egal pentru toți resortisanții țărilor terțe.”

                  8.

                  Punctele următoare se renumerotează în consecință.

         Adoptată la Bruxelles, 2 februarie 2021.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            A. P. ZACARIAS

         (1)  Recomandarea (UE) 2020/912 a Consiliului din 30 iunie 2020 privind restricția temporară asupra călătoriilor neesențiale către UE și posibila eliminare a acestei restricții (JO L 208 I, 1.7.2020, p. 1).

         (2)  Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (JO L 337, 14.10.2020, p. 3).

         (3)  ECDC Risk Assessment: Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA (Evaluarea riscurilor efectuată de ECDC: riscul legat de răspândirea noilor variante SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare în UE/SEE), document disponibil la: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (4)  C(2020) 9607 final.

         (5)  Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA (Riscul legat de răspândirea noilor variante SARS-CoV-2 care suscită îngrijorare în UE/SEE), prima actualizare, 21 ianuarie 2021. ECDC: Stockholm; 2021. Document disponibil la: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

         (7)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

         (8)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

         (9)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

         (10)  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

         (11)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 4 februarie 2021 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Deutsche Bundesbank (BCE/2021/4) 2021/C 47/01

text:
               10.2.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 47/1

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
      din 4 februarie 2021
      către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Deutsche Bundesbank
      (BCE/2021/4)
      (2021/C 47/01)
      CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
      întrucât:

                  (1)

                  Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

                  (2)

                  Mandatul auditorilor externi actuali ai Deutsche Bundesbank, KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2020. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2021.

                  (3)

                  Deutsche Bundesbank a selectat Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2021-2026, cu opțiunea de a prelungi acest mandat și pentru exercițiul financiar 2027,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      Se recomandă desemnarea Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft drept auditori externi ai Deutsche Bundesbank pentru exercițiile financiare 2021-2026, cu opțiunea de a prelungi acest mandat și pentru exercițiul financiar 2027.

         Adoptată la Frankfurt pe Main,4 februarie 2021.

               Președintele BCE

            Christine LAGARDE


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 4 februarie 2021 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Eesti Pank (BCE/2021/5) 2021/C 47/02

text:
               10.2.2021

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 47/2

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
      din 4 februarie 2021
      către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Eesti Pank
      (BCE/2021/5)
      (2021/C 47/02)
      CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
      întrucât:

                  (1)

                  Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

                  (2)

                  Mandatul auditorilor externi actuali ai Eesti Pank, KPMG Baltics OÜ, a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2020. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2021.

                  (3)

                  Eesti Pank a selectat Ernst & Young Baltic AS drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2021-2025,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      Se recomandă desemnarea Ernst & Young Baltic AS drept auditori externi ai Eesti Pank pentru exercițiile financiare 2021-2025.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 4 februarie 2021.

               Președintele BCE

            Christine LAGARDE