               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro
                  7
               . Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 1819 februarie 2016 și a fost adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016. În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Slovenia ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

               (2)Raportul de țară privind Slovenia pentru 2016
                  8
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015 și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat
                  9
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Deficiențele sectorului bancar, îndatorarea întreprinderilor, lipsa investițiilor și riscurile pe termen lung la adresa sustenabilității finanțelor publice reprezintă vulnerabilități care vor trebui abordate. În sectorul bancar din Slovenia s-a restaurat încrederea. Cu toate acestea, creșterea creditării rămâne negativă, iar nivelul creditelor neperformante rămâne relativ ridicat. Este esențial ca Slovenia să abordeze riscurile la adresa sustenabilității finanțelor publice care decurg din presiunea tot mai mare asupra sistemelor sale de sănătate și de pensii și să reducă datoria publică, aflată în creștere. Este nevoie de reducerea în continuare a obstacolelor din calea investițiilor, în special în domeniul administrației publice. Trebuie consolidată implicarea partenerilor sociali în formularea politicilor și în punerea în aplicare a reformelor structurale, în special în ceea ce privește politicile în materie de pensii, sănătate, îngrijire de lungă durată și piața muncii.

               (3)La 15 aprilie 2016, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016 și Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în Orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  10
               .

               (5)Din Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2016 reiese că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi convingătoare privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,06 % din PIB în 2015 și sunt actualmente estimate la 0,07 % din PIB în 2016. Dispozițiile de la articolul 5 alineatul (1) și de la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 permit luarea în calcul a acestor cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Slovenia este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri temporare de la traiectoria de ajustare în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Aceste dispoziții nu sunt aplicabile pentru 2015, an în care Slovenia a făcut obiectul procedurii aplicabile deficitelor excesive, dar în primăvara anului 2017 se va efectua o evaluare finală privind anul 2016, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile slovene.

               (6)[În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Slovenia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria.] În Programul său de stabilitate pentru 2016, guvernul intenționează să realizeze o îmbunătățire treptată a soldului global, de la 2,2 % din PIB în 2016 la 0,4 % din PIB în 2019. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un buget echilibrat la nivel structural, care nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere – va fi atins în 2020, dată situată în afara orizontului de timp al programului. Cu toate acestea, soldul structural recalculat indică un deficit structural de 1,2 % din PIB în 2019. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 80,2 % din PIB în 2016, urmând să scadă în continuare pentru a atinge 73,8 % din PIB în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a atingerii țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, deviația PIB a Sloveniei este estimată la 1,8 % pentru 2017, în timp ce creșterea potențială se preconizează că va atinge 1,1 %, iar creșterea PIB-ului real va fi de 2,3 % din PIB. Având în vedere aceste elemente, se apreciază că Slovenia va traversa o perioadă favorabilă în 2017, care va necesita o ajustare structurală de 1 % din PIB. Cu toate acestea, există incertitudini semnificative privind calcularea creșterii potențiale și a deviației PIB în cazul specific al Sloveniei, din cauza situației particulare a pieței muncii, a contracției deosebit de mari din perioada 2008-2013 și a reformelor structurale în curs de a fi puse în aplicare. Estimări alternative ale deviației PIB, care acoperă un orizont de timp mai lung și reflectă revizuirea metodei de estimare, aflată în curs de desfășurare, sugerează un profil mai puțin abrupt al deviației PIB pentru Slovenia, ceea ce ar presupune că este prematur să se concluzioneze că economia Sloveniei va traversa o perioadă favorabilă în 2017. Prin urmare, în conjunctura actuală pare mai adecvată impunerea, în 2017, a unor eforturi structurale care să fie adaptate unor împrejurări normale. Se pare că există riscul unei anumite abateri de la ajustarea recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016 și, în condițiile menținerii politicilor actuale, riscul unei abateri semnificative în 2017. Concluzia privind anul 2016 nu s-ar modifica dacă s-ar exclude din evaluare impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați. Se preconizează că Slovenia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2016 și că se va conforma acesteia, în linii mari, în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Slovenia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

               (7)În iulie 2015, Parlamentul a adoptat legea privind normele fiscal-bugetare. Cu toate acestea, nu a fost încă numit un consiliu bugetar independent care să supravegheze punerea în aplicare a normelor. În plus, nu a fost încă efectuată revizuirea legii finanțelor publice de care este nevoie pentru operaționalizarea deplină a legii normelor fiscal-bugetare și care vizează oficializarea abordării multianuale a stabilirii bugetului.

               (8)Nivelul ridicat al datoriei publice, care depășește cu mult valoarea de 60 % din PIB, face ca Slovenia să fie vulnerabilă la șocurile legate de creșterea nominală și de rata dobânzii. În același timp, populația Sloveniei îmbătrânește mai rapid decât cea a majorității statelor membre. Slovenia se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având cel mai ridicat decalaj de sustenabilitate pe termen lung dintre toate statele membre, care provine din creșterea preconizată a cheltuielilor publice legate de pensii, sănătate și îngrijirea pe termen lung. Cheltuielile publice preconizate în domeniul pensiilor sunt cele mai ridicate dintre toate statele membre și se estimează că acestea vor crește de la 11,8 % din PIB în 2013 la 15,3 % în 2060. Se preconizează că raportul de dependență a persoanelor în vârstă va deveni de cel puțin două ori mai mare între 2013 și 2060, exercitând o presiune considerabilă asupra sistemelor de pensii. Previziunile privind datoriile implicite aferente costului îmbătrânirii reflectă provocările pe termen lung asociate îmbătrânirii populației. În plus, în viitor pot apărea probleme de adecvare pentru lucrătorii care nu au o carieră profesională completă, în condițiile existenței unui număr tot mai mare de persoane cu cariere incomplete sau scurte, situație provocată în parte de intrarea tardivă a acestora pe piața muncii, de locurile de muncă intermitente și de locurile de muncă cu rate de contribuție scăzute. În aprilie 2016 a fost publicată o carte albă privind pensiile, care va reprezenta baza unei ample consultări publice. Rezultatele consultării vor fi integrate într-o nouă reformă a pensiilor, care ar trebui adoptată în cursul actualului mandat legislativ; procesul ar trebui să demareze imediat după ajungerea la un acord cu partenerii sociali privind elemente-cheie ale reformei, și anume vârsta de pensionare, nivelul pensiilor, indexarea și optimizarea celui de al doilea pilon.

               (9)Cheltuielile publice consacrate îngrijirii pe termen lung sunt preconizate să crească de cel puțin două ori până în 2060, din cauza îmbătrânirii populației. Această situație comportă o provocare semnificativă în materie de sustenabilitate a finanțelor publice pentru Slovenia. Se preconizează că proporția populației în vârstă de cel puțin 80 de ani va crește de trei ori, de la 4,6 % în 2013 la 12,4 % în 2060. Între 2003 și 2013, cheltuielile globale cu îngrijirea pe termen lung au crescut cu 85 %, cheltuielile private crescând într-un ritm mai susținut decât cele publice. În Slovenia nu există un sistem integrat de îngrijire pe termen lung. Cheltuielile efectuate de Slovenia se axează pe prestațiile în natură formale, dintre care majoritatea corespund îngrijirii în cadre instituționalizate, în detrimentul îngrijirii la domiciliu, deși ambele valori se situează sub media UE. Există o marjă considerabilă pentru creșterea raportului cost-eficacitate al sistemului de sănătate, și anume prin consolidarea măsurilor de ameliorare a îngrijirii primare, în calitate de factor de limitare a costurilor, prin trecerea de la îngrijirea cu spitalizare la cea ambulatorie, prin îmbunătățirea eficienței și a guvernanței spitalelor, prin îmbunătățirea procedurilor de contractare și plată pentru serviciile de sănătate, prin elaborarea unor informații mai bune privind costurile pentru adaptarea grupurilor omogene de bolnavi importați și pentru dezvoltarea în continuare a unui cadru de monitorizare a calității. Proporția achizițiilor comune este scăzută, iar criteriul referitor la prețul cel mai scăzut joacă un rol important în stabilirea furnizorilor. A fost finalizată o revizuire cuprinzătoare a sistemului de sănătate, iar Planul național de soluționare a problemelor din sănătate pentru perioada 2016-2025 a fost adoptat de guvern la sfârșitul lui 2015 și de parlament în martie 2016. Acesta reprezintă un plan strategic de reformare, dar, deși sunt în curs de pregătire propuneri de măsuri de punere în aplicare eficace și obligatorii, acestea nu au fost încă prezentate. Rămâne, de asemenea, neclar dacă reforma va viza aspecte esențiale, cum ar fi sistemele de stabilizatori automați integrați, care ar atenua fluctuațiile veniturilor pe parcursul unui ciclu economic sau ale accesului la servicii și ale calității acestora. Adoptarea legii privind îngrijirea pe termen lung și a legii asigurărilor de sănătate a suferit întârzieri repetate, iar foaia de parcurs actuală privind adoptarea acestora, care are drept țintă al doilea semestru din 2016, pare optimistă.

               (10)Performanțele pieței muncii cresc treptat, iar condițiile sociale s-au stabilizat. Crearea de locuri de muncă s-a accelerat considerabil, iar șomajul este în scădere. Cu toate acestea, rata de participare a lucrătorilor mai vârstnici sau slab calificați rămâne o problemă. Șomerii de lungă durată reprezintă în continuare peste jumătate din totalul șomerilor, o proporție semnificativă a persoanelor aflate în șomaj de lungă durată fiind slab calificate sau având peste 50 de ani. Orientările privind măsurile de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru perioada 2016-2020 reprezintă o continuare a abordării de până acum, în timp ce cheltuielile pentru acest domeniu de politică rămân scăzute. În noiembrie 2015 au fost adoptate scutiri temporare ale angajatorilor de la contribuțiile sociale aferente lucrătorilor nou angajați având o vârstă mai mare de 55 de ani. Măsuri suplimentare de prelungire a vieții active, inclusiv adaptarea mediului de lucru, care sunt relevante și pentru sustenabilitatea sistemului de pensii, sunt așteptate pentru 2016. Creșterea salarială a rămas corelată cu ameliorarea productivității și a continuat să sprijine competitivitatea pe plan extern. În noiembrie 2015, parlamentul a adoptat, la propunerea uniunilor sindicale, o lege prin care salariul minim a fost redefinit astfel încât să nu fie incluse anumite prime. Drept urmare, organizațiile patronale s-au retras din acordul social, ceea ce a condus la o deteriorare considerabilă a dialogului social.

               (11)S-au înregistrat progrese în materie de soluționare a problemei creditelor neperformante, dar acestea rămân la niveluri ridicate comparativ cu perioada anterioară crizei. Slovenia a pus în aplicare o serie de măsuri de politică pentru a ameliora sustenabilitatea sectorului bancar. Printre acestea se numără consolidarea capacității băncilor de a-și soluționa problemele și introducerea de acțiuni prin care se stabilesc obiective specifice pentru reducerea creditelor neperformante. Slovenia a introdus, de asemenea, o serie de măsuri pentru gestionarea riscului de credit. Se așteaptă obținerea unor rezultate pozitive până la mijlocul lui 2016. Cu toate acestea, prioritățile de politică pe termen scurt rămân soluționarea în continuare a problemei creditelor neperformante și gestionarea riscului de credit. Restructurarea operațională și financiară a societăților majore s-a încheiat, iar acordurile-cadru de restructurare sunt monitorizate continuu. Societatea de administrare a investițiilor bancare (BAMC) este pe deplin operațională și a fost stabilită strategia acesteia pentru perioada 2017-2022. Deși BAMC a înregistrat progrese în materie de soluționare a portofoliului său de credite, persistă un risc semnificativ la adresa sustenabilității finanțelor publice. În 2015, activitățile acesteia au contribuit cu 1 % din PIB la deficitul public de 2,9 %. Supravegherea activităților BAMC pare insuficientă, întrucât autoritățile subestimaseră considerabil – cu 0,7 % din PIB – deficitul acesteia în 2015 și par să nu fi fost la curent cu nivelul eliminărilor din bilanț (write-offs) efectuate de BAMC. Sunt, de asemenea, disponibile instrumente de restructurare suplimentare. În urma înregistrării unor progrese considerabile în materie de restructurare a unor societăți majore, Slovenia a demarat restructurarea mai multor IMM-uri. Sunt în curs de punere în aplicare de către bănci orientări privind restructurarea IMM-urilor. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește accesul la finanțare al IMM-urilor și al microîntreprinderilor. Cu toate acestea, accesul la surse alternative de finanțare, cum ar fi capitalul de risc, este limitat. Întreprinderile mici depind în mod excesiv de creditele bancare, în pofida disponibilității crescânde pe piață a instrumentelor de datorie și de capital. Prin urmare, acest segment este foarte vulnerabil la evoluțiile de pe piața creditării.

               (12)Creșterea investițiilor a fost atenuată în ultimii ani, ceea ce a limitat producția economică și perspectivele de creștere ale Sloveniei. Investițiile private s-au redus drastic pe perioada crizei economice, iar de atunci proporția acestora în PIB este în scădere. În condițiile în care investițiile publice depind în mare măsură de dinamica fondurilor UE, este nevoie de mai multe investiții productive pentru a stimula și a susține creșterea economică. Investițiile străine directe în Slovenia au crescut semnificativ în ultimii doi ani, în principal datorită intensificării eforturilor de privatizare. Cu toate acestea, reducerea permanentă a efectului de levier și nivelul mare al sarcinii administrative constituie în continuare obstacole pentru mediul de afaceri din Slovenia, în special în domeniile construcțiilor, amenajării teritoriului și conformării fiscale; același efect îl au reglementările restrictive privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora, care împiedică afluxul de investiții. Facilitarea activităților economice în Slovenia depinde de creșterea încrederii în acestea și de eliminarea în continuare a ineficiențelor din administrația publică, precum și a birocrației derivate din numărul mare de legi și reglementări și din modificarea frecventă a legislației. Au fost puse în aplicare aproximativ jumătate din măsurile de reducere a sarcinii administrative prevăzute în documentul administrativ unic al guvernului, dar o serie de măsuri utile, în special cele privind autorizațiile de construire și amenajarea teritoriului, au suferit întârzieri.

               (13)Strategia pentru perioada 2015-2020 vizând dezvoltarea administrației publice, adoptată ca parte a respectării de către Slovenia a condițiilor prealabile pentru accesarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020, vizează diverse portofolii, ceea ce face ca pentru punerea în aplicare corectă și la timp a acesteia să fie esențială coordonarea între ministere. În februarie 2016, guvernul a adoptat al doilea raport interimar privind punerea în aplicare a programului vizând „Toleranța zero față de corupție”. S-au înregistrat anumite progrese privind punerea în aplicare a acestui program. Cu toate acestea, anumite măsuri ale programului (achizițiile publice comune pentru domeniul sănătății, investigarea criminalității din sectorul bancar și adoptarea legii privind integritatea și prevenirea corupției) au fost amânate. Modificarea legii privind integritatea și prevenirea corupției, avută în vedere, va reprezenta o ocazie de a ameliora funcționarea Comisiei pentru prevenirea corupției, prin abordarea problemelor de credibilitate și a celor legate de eficiența activității acesteia. În sistemul de justiție, durata proceselor s-a redus în continuare, iar numărul de cauze pendinte, care era foarte mare, a scăzut, în parte mulțumită unui număr mai mic de cauze noi. Scăderea a fost provocată, într-o anumită măsură, și de modificarea tratamentului procedural și statistic al cauzelor privind executarea hotărârilor judecătorești. Curtea supremă continuă să actualizeze procedurile comerciale din instanțe și să reformeze sistemele de gestionare a cauzelor. În pofida îmbunătățirii cadrului privind insolvabilitatea, care le oferă firmelor mai multe posibilități de reorganizare, procedurile de lichidare rămân lungi și ineficace.

               (14)Implicarea statului în economie rămâne ridicată. Statul este cel mai mare angajator, administrator de active și deținător de titluri de creanțe emise de societăți comerciale din Slovenia. Ca reacție la recomandările transmise Sloveniei între 2012 și 2015 pe această temă, țara a elaborat un nou cadru privind Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane. Acesta include o strategie privind gestionarea activelor statului, un set de criterii privind performanța activelor și un plan de administrare pentru 2016. Acest sistem completează noul cod privind guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat, adoptat la sfârșitul anului 2014. Strategia confirmă amploarea implicării actuale a statului în economie și deplasează accentul către creșterea performanțelor întreprinderilor de stat. Prin urmare, punerea în aplicare a cadrului revizuit de către Societatea slovenă de gestionare a obligațiunilor suverane este cu atât mai importantă, pentru a asigura separarea dintre rolurile de proprietar și de autoritate de reglementare ale statului, pe de o parte, și gestionarea profesionistă a întreprinderilor de stat, pe de altă parte. Alături de privatizarea în continuare a anumitor active, acest lucru ar trebui să reducă datoriile contingente din acest domeniu care grevează bugetul. Privatizarea NLB urmează să fie lansată în 2016, în conformitate cu planul de administrare al Societății slovene de gestionare a obligațiunilor suverane.

               (15)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Sloveniei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos.

               (16)În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul
                  11
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (17)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 3 și 4 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare fiscal-bugetară anuală de 0,6 % din PIB în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Să stabilească un obiectiv pe termen mediu care să respecte obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere. Să consolideze cadrul fiscal-bugetar, prin numirea unui consiliu bugetar independent și prin modificarea legii finanțelor publice. Să completeze și să pună în aplicare reforma îngrijirii pe termen lung și a sistemelor de sănătate, pentru ca acestea să devină mai eficiente din punctul de vedere al costurilor, asigurând astfel sustenabilitatea pe termen lung a unei îngrijiri accesibile și de calitate. Să adopte, până la sfârșitul lui 2017, reforma sistemului de pensii.

               2.În consultare cu partenerii sociali, să amelioreze capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a celor în vârstă, inclusiv prin învățare pe tot parcursul vieții și măsuri de activare cu țintă precisă.

               3.Să amelioreze condițiile de finanțare pentru întreprinderile cu bonitate ridicată, inclusiv prin facilitarea rezoluției durabile a creditelor neperformante și prin acordarea de acces la surse de finanțare alternative. Să asigure punerea în aplicare adecvată a strategiei privind societățile de administrare a investițiilor bancare.

               4.Să adopte măsuri pentru modernizarea administrației publice și pentru reducerea sarcinii administrative suportate de întreprinderi. Să amelioreze guvernanța și performanțele întreprinderilor de stat.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


                            COMISIA
                            EUROPEANĂ

                                                    Bruxelles, 13.5.2015
                                                    COM(2015) 270 final

                                      Recomandare de

                           RECOMANDARE A CONSILIULUI

              privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2015

     și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei
                                          pentru 2015

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                                Recomandare de

                                   RECOMANDARE A CONSILIULUI

                     privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2015

           și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei
                                                pentru 2015

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
     alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind
     consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
     economice1, în special articolul 9 alineatul (2),
     având în vedere recomandarea Comisiei Europene2,
     având în vedere rezoluțiile Parlamentului European3,
     având în vedere concluziile Consiliului European,
     având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
     având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
     având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
     având în vedere avizul Comitetului de politică economică,
     întrucât:
     (1)         La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o
                 nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia
                 Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se
                 concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării
                 potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
     (2)         La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare
                 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale
                 Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările
                 pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea
                 formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama
                 în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.

     1
              JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
     2
              COM(2015) 270.
     3
              P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

RO                                                    2                                                   RO
 ---pagebreak---      (3)    La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
            reformă pentru 2014 al Poloniei și a emis avizul său cu privire la Programul
            actualizat de convergență al Poloniei pentru 2014.
     (4)    La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii4, care marchează
            începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru
            2015.      În     aceeași      zi,    Comisia       a    adoptat,     în     temeiul
                                                                                5
            Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă , în care
            nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se
            efectueze un bilanț aprofundat.
     (5)    La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea
            investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări
            bugetare responsabile și favorabile creșterii.
     (6)    La 26 februarie 2015, Comisia a publicat raportul de țară privind Polonia pentru
            20156, în care a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în
            aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.
     (7)    La 29 aprilie 2015, Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2015
            și, la 30 aprilie 2015, Programul de convergență pentru 2015. Pentru a se ține seama
            de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.
     (8)    În prezent, Polonia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de
            creștere (în urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, în iunie 2015).
            În cadrul Programului său de convergență pentru 2015, guvernul preconizează să
            reducă în mod treptat deficitul global de la 3,2 % din PIB la 2,7 % din PIB în 2015
            și, ulterior, la 1,2 % din PIB în 2018. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara
            anului 2015, se poate considera că deficitul excesiv a fost deja corectat în 2014, cu
            un an înainte de termen, ținând seama de faptul că depășirea valorii de referință de
            3 % din PIB se explică prin costul bugetar net al reformei sistemice a pensiilor.
            Conform Planului de convergență, guvernul preconizează să atingă obiectivul pe
            termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – până în 2019. După ce
            ponderea datoriei guvernamentale în PIB a atins o valoare de vârf de 51,7 % în 2015,
            guvernul intenționează să o reducă la 49,1 % în 2018. Scenariul macroeconomic pe
            care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil în 2015 și favorabil în
            2016. Pe baza unei evaluări de ansamblu, se preconizează că Polonia va respecta
            ajustarea necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2015,
            deoarece creșterea cheltuielilor nete este inferioară criteriului de referință. Măsurile
            menite să sprijine, începând cu 2016, țintele de deficit planificate nu au fost suficient
            detaliate. Având în vedere previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, există
            riscul unei devieri de la ajustarea necesară în 2016, ajustarea structurală neatingând
            nivelul prevăzut de cerința aplicabilă. Prin urmare, vor fi necesare măsuri
            suplimentare în 2016. Pe baza evaluării sale a Programului de convergență și ținând
            seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2015, Consiliul consideră că
            Polonia va respecta probabil, în linii mari, dispozițiile Pactului de stabilitate și de
            creștere. Veniturile fiscale ar putea crește dacă s-ar recurge în mai mică măsură la
            cotele reduse de TVA, aplicate pe scară largă în prezent, și dacă administrația fiscală
            ar deveni mai eficientă.

     4
           COM(2014) 902.
     5
           COM(2014) 904.
     6
           Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2015) 40 final.

RO                                                     3                                                RO
 ---pagebreak---      (9)    Cadrul fiscal al Poloniei ar profita de pe urma înființării unui organism independent
            care să fie responsabil de evaluarea ex ante și ex post a respectării regulilor de
            politică bugetară, de evaluarea previziunilor macroeconomice și bugetare și de
            analizarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.
     (10)   La sfârșitul anului 2013, Polonia a anulat reforma sistemică a pensiilor din 1999.
            Deși furnizează un oarecare sprijin bugetar pe termen scurt, anularea reformei
            sistemice a pensiilor din 1999 nu îmbunătățește sustenabilitatea pe termen lung a
            finanțelor publice, deoarece avantajele pe termen scurt care decurg din creșterea
            contribuțiilor la asigurările sociale și din reducerea plăților aferente dobânzilor vor fi
            compensate de cuantumul mai ridicat al viitoarelor plăți pentru pensii din cadrul
            pilonului public al sistemului de pensii. La nivel global, anularea reformei sistemice
            a pensiilor din 1999 implică, pe termen lung, anumite riscuri pentru finanțele publice
            poloneze.
     (11)   Privilegiile acordate agricultorilor și minerilor în materie de asigurări sociale
            continuă să limiteze mobilitatea profesională și să genereze costuri importante pentru
            finanțele publice. Aceste regimuri preferențiale descurajează mobilitatea lucrătorilor
            către sectoare mai productive, creează un șomaj ascuns și, din cauza contribuțiilor
            scăzute, sunt puternic subvenționate de contribuabili. În sectorul agricol din Polonia
            lucrează 11,4 % din forța de muncă, peste dublul mediei din UE, generând însă doar
            3,3 % din valoarea națională adăugată brută. Cuantumul subvențiilor de stat acordate
            regimului de asigurări sociale pentru agricultori echivalează cu aproape 1 % din PIB,
            iar cele destinate pensiilor pentru mineri, cu 0,5 % din PIB. Legătura dintre
            contribuții și prestații este slabă, iar contribuțiile se bazează, în cea mai mare parte,
            pe o rată forfetară. Agricultorii cu venituri ridicate nu pot fi excluși în mod sistematic
            din cadrul acestui regim, sistemul lăsând, în consecință, calea deschisă către abuzuri.
            Introducerea unui sistem de înregistrare și de evaluare a veniturilor agricultorilor ar
            constitui un prim pas indispensabil în direcția unei reforme a regimului de asigurări
            sociale pentru agricultori.
     (12)   În Polonia, piața forței de muncă este în continuare segmentată. Incidența
            contractelor de muncă temporare este cea mai ridicată din UE, în timp ce rata trecerii
            de la locuri de muncă temporare la locuri de muncă permanente este scăzută, iar
            diferența de salarizare se numără printre cele mai mari din UE. Prevederile rigide în
            materie de concedieri, procedurile judiciare îndelungate, precum și alte sarcini
            suportate de angajatori încurajează utilizarea contractelor de muncă având o durată
            determinată și atipice. În plus, costul forței de muncă în cazul contractelor
            reglementate de Codul muncii, perceput ca fiind ridicat, conduce la o utilizare
            excesivă a contractelor de drept civil (umowy cywilno-prawne), care sunt atrăgătoare
            pentru angajatori, deoarece prevăd contribuții mai reduse la asigurările sociale.
            Proporția ridicată a acestui tip de contracte, asociate cu contribuții mai scăzute, poate
            însă diminua calitatea locurilor de muncă disponibile, în special în cazul tinerilor
            lucrători. Șomajul în rândul tinerilor este ridicat, situație care se explică parțial prin
            necorelarea între calificările și competențele candidaților, pe de o parte, și nevoile
            pieței forței de muncă, pe de altă parte. Prin urmare, sunt necesare eforturi susținute
            în ceea ce privește reforma sistemului de învățământ profesional și tehnic și creșterea
            nivelului de participare la procesul de învățare pe tot parcursul vieții, care este scăzut
            în prezent. Participarea femeilor la piața forței de muncă rămâne scăzută. Pentru a
            soluționa această problemă, Polonia a crescut numărul de locuri disponibile în
            învățământul preșcolar, dar se numără în continuare printre țările cele mai puțin

RO                                                 4                                                     RO
 ---pagebreak---              performante din UE în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor de îngrijire a
             copiilor de vârstă mică.
     (13)    Sectorul feroviar are de suferit ca urmare a taxelor ridicate de acces la căile ferate și a
             finanțărilor naționale inadecvate. Procedurile de elaborare și punere în aplicare a
             proiectelor tind să fie îndelungate și greoaie, din cauza mediului de reglementare și a
             celui administrativ. Deși ar putea avea un efect pozitiv asupra transportului feroviar,
             este puțin probabil ca recentele schimbări legislative să influențeze proiectele de
             investiții lansate în cursul perioadei de programare 2007-2013. Cu toate acestea, în
             perioada 2014-2020, finanțarea UE destinată sectorului feroviar urmează să crească
             în mod semnificativ.
     (14)    În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a
             politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2015.
             De asemenea, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă
             și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Poloniei în anii anteriori.
             Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
             socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și
             orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică
             globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale
             viitoare. Recomandările din cadrul semestrului european sunt reflectate în
             recomandările 1-4 de mai jos.
     (15)    În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al
             Poloniei, iar avizul său7 se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,
     RECOMANDĂ ca, în 2015 și în 2016, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:
     1.      După corectarea deficitului excesiv, să realizeze o ajustare bugetară de 0,5 % din PIB
             în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu atât în 2015, cât și în 2016 și să
             instituie un consiliu bugetar independent. Să apeleze într-o mai mică măsură la cotele
             reduse de TVA.
     2.      Să lanseze procesul de aliniere a regimurilor de pensii pentru agricultori și mineri la
             regimurile celorlalți lucrători și să adopte un calendar de aliniere deplină treptată. Să
             pună în aplicare un sistem de evaluare și de înregistrare a veniturilor agricultorilor.
     3.      Să ia măsuri în vederea reducerii utilizării excesive a contractelor temporare și a
             celor de drept civil pe piața forței de muncă.
     4.      Să elimine obstacolele din calea investițiilor în proiecte feroviare.
     Adoptată la Bruxelles,

                                                        Pentru Consiliu,
                                                        Președintele

     7
            Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.

RO                                                         5                                                RO


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 512 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La data de 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Ciprul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Aceasta a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie 2017
                  7
               .

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Cipru ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării pentru zona euro, care se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Ciprului din 2017
                  8
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Cipru în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017
                  9
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Cipru se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, este esențial ca Cipru să remedieze nivelul ridicat al dezechilibrelor, sub formă de îndatorare excesivă privată, publică și externă, și nivelul ridicat al creditelor neperformante.

               (4)La 27 aprilie 2017, Cipru și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2017, iar la 28 aprilie 2017, Programul național de reformă pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Ciprului cuprinde angajamente atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu. În special, acesta cuprinde măsuri pentru reducerea gradului de îndatorare a sectorului privat, îmbunătățirea mediului de afaceri, facilitarea accesului la finanțare și reformarea sectorului asistenței medicale, precum și angajamentul de a efectua reforme ale sectorului public și ale sistemului de justiție. Programul național de reformă acoperă, de asemenea, provocările identificate în Raportul de țară pentru 2017 și în Recomandarea pentru zona euro, inclusiv necesitatea de a relansa investițiile și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice. Dacă vor fi puse în aplicare integral în termenele indicate, aceste măsuri vor contribui la soluționarea dezechilibrelor macroeconomice cu care se confruntă Cipru și la îndeplinirea recomandărilor specifice acestei țări. După evaluarea angajamentelor de politică ale Ciprului, Comisia confirmă evaluarea sa anterioară, conform căreia în această etapă nu sunt necesare acțiuni suplimentare în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Punerea în aplicare a programului politic de reformă va fi urmărită îndeaproape prin monitorizare specifică.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele lor finanțate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  10
               , Comisia poate solicita unui stat membru, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării, să își revizuiască și să își modifice programele relevante finanțate din fondurile ESI. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  11
               .

               (6)În prezent, Cipru face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2017, guvernul prevede un excedent bugetar în termeni globali în perioada 2016-2020 (sold global de aproximativ 0,4 % din PIB în perioada acoperită de program). Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume de a obține o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, va fi atins în 2017. Se estimează că în următorii ani soldul structural recalculat
                  12
                se va îndepărta în mod constant de obiectivul pe termen mediu, ceea ce este contrar cerințelor componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Conform estimărilor, ponderea datoriei publice în PIB a ajuns la 107,8 % în 2016, va descrește la 99,7 % în 2018 și la 88,8 % până în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Există riscuri de evoluție negativă în ceea ce privește ipotezele macroeconomice prezentate în cadrul Programului de stabilitate, care sunt legate în principal de nivelul ridicat de credite neperformante și de o posibilă deteriorare a mediului extern.

               (7)La 12 iulie 2016, după corectarea deficitului excesiv, Consiliul a recomandat autorităților cipriote să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017 și conform unei evaluări globale, Cipru respectă această cerință în 2017. Pentru 2018, se recomandă ca Cipru să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, acest lucru ar însemna o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  13
                de 0,3 %, reprezentând o ajustare structurală de 0,2 % din PIB. Conform unei evaluări globale, dacă se mențin politicile actuale există riscul ca în 2018 să se înregistreze o anumită abatere de la acest obiectiv. Se preconizează că Cipru va respecta regula privind datoria în 2017 și în 2018. În linii mari, Consiliul consideră că Cipru trebuie să fie pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea în 2018.

               (8)Datoria publică se află pe o traiectorie descendentă, dar sustenabilitatea sa este în continuare supusă unor riscuri. Este probabil ca anumite măsuri fiscale recente, precum și întârzierile în punerea în aplicare a unor reforme structurale esențiale să ducă la o deteriorare a soldului structural și riscă să reducă posibilitatea de a realiza investiții publice favorabile creșterii.

               (9)Deși are una dintre cele mai ridicate mase salariale din zona euro (ca procent din PIB), sectorul public cipriot continuă să fie caracterizat de ineficiențe. În cadrul programului de ajustare macroeconomică au fost elaborate și convenite cu partenerii sociali o serie de reforme pentru a soluționa această problemă. Printre acestea se numără introducerea unui mecanism permanent obligatoriu de limitare a creșterilor salariale pentru angajații din sectorul public, precum și un program cuprinzător de reformă a administrației publice. Totuși, adoptarea acestor reforme legislative se confruntă cu obstacole, în special după votul negativ al Camerei Reprezentanților, în decembrie 2016. Până la adoptarea formei sale obligatorii, mecanismul de limitare a creșterilor salariale din sectorul public este aplicat în temeiul unor contracte colective de muncă, fiind în vigoare până în 2018.

               (10)Au fost întreprinse unele reforme în vederea combaterii corupției. Evoluțiile recente includ reforme care urmăresc să profesionalizeze achizițiile publice la nivel local, precum și o lege privind finanțarea partidelor politice adoptată în decembrie 2015. În 2016 a fost adoptată o modificare a Constituției care permite declararea averilor de către funcționarii publici. Cu toate acestea, Organismul de coordonare împotriva corupției nu este dotat cu personalul necesar, iar deficiențele legate de regimul disciplinar al funcționarilor publici rămân nesoluționate.

               (11)De asemenea, Cipru continuă să se confrunte cu provocări majore în ceea ce privește funcționarea sistemului judiciar. Ineficiența procedurilor judiciare și capacitatea limitată duc la întârzieri semnificative în tratarea cauzelor. La rândul său, acest fapt subminează mediul de afaceri, în special modul de funcționare a noilor cadre în materie de executare silită și de insolvență. Acestea din urmă au fost introduse pentru a contribui la reducerea datoriei private neviabile, oferind băncilor și creditorilor stimulente pentru a conveni asupra unor soluții de restructurare. Eficacitatea acestor instrumente este însă afectată de o serie de factori, inclusiv de ineficiențele sistemului judiciar menționate anterior, de capacitatea administrativă deficitară și de nivelul scăzut de cunoaștere a procedurilor de către debitori. Întârzierile înregistrate în ceea ce privește tratarea dosarelor și emiterea și transferul titlurilor de proprietate rămân, de asemenea, semnificative. Acestea subminează eforturile de reducere a datoriei și afectează redresarea pieței locuințelor.

               (12)Nivelul creditelor neperformante este în scădere, dar rămâne foarte ridicat, ceea ce împiedică buna funcționare a sectorului bancar și are repercusiuni asupra ofertei de credite pentru economia reală. Băncile nu și-au îndeplinit încă obiectivele în materie de restructurare a creditelor stabilite împreună cu Banca Centrală a Ciprului, ceea ce indică necesitatea de a extinde sistemul de stabilire a obiectivelor, de a îmbunătăți eficiența acestuia și de a-i da un caracter obligatoriu, în special prin fixarea unor obiective ambițioase privind reducerea creditelor neperformante, coerente cu strategiile băncilor de reducere a creditelor neperformante. Cazurile de revenire la situația de neîndeplinire a obligațiilor rămân numeroase, reflectând posibile deficiențe ale soluțiilor de restructurare a datoriilor. Nivelurile constituirii de provizioane de risc au crescut, însă rămân sub media pentru zona euro, subliniind nevoia de a asigura faptul că evaluările garanțiilor sunt fiabile și permit constituirea unor provizioane de risc adecvate. Absența unei piețe secundare a creditelor și a unui cadru de securitizare a creditelor limitează posibilitățile de a accelera reducerea efectului de levier și scoaterea creditelor neperformante din bilanțurile băncilor, fiind necesare astfel măsuri legislative și de reglementare suplimentare pentru a completa instrumentele de care este nevoie pentru a facilita gestionarea bilanțului băncilor. În plus, guvernanța și capacitatea administrativă în materie de supraveghere a fondurilor de asigurare și a fondurilor de pensii rămân slabe, ceea ce reprezintă un risc la adresa stabilității financiare.

               (13)Redresarea economică a Ciprului continuă. Cu toate acestea, potențialul de creștere rămâne scăzut, fiind afectat de nivelul limitat de punere în aplicare a reformelor structurale, de blocajele din calea investițiilor și de deficiențele mediului de afaceri. Inițiativele de stimulare a creșterii prezentate în planul de acțiune privind creșterea economică sunt puse în aplicare, însă într-un ritm destul de lent. O propunere legislativă care urmărește să atragă și să faciliteze investițiile strategice se află încă în stadiul de proiect. Guvernul lucrează la îmbunătățirea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii. Pentru a soluționa această problemă presantă, au fost lansate câteva noi inițiative specifice, așa cum s-a indicat în programul național de reformă. Totuși, majoritatea acestor noi inițiative privind accesul la finanțare sunt încă într-un stadiu preliminar. Eforturile de privatizare, care vizează atragerea de investiții străine menite să sporească productivitatea, se confruntă cu o opoziție politică și, în multe cazuri, stagnează. Reforma sectorului energetic poate fi, de asemenea, un factor important pentru competitivitate, însă au existat întârzieri în ceea ce privește punerea sa în aplicare. Este vorba în special de separarea dreptului de proprietate al Autorității pentru energie electrică din Cipru și de instituirea noii piețe a energiei electrice, care depinde în continuare de asigurarea unei independențe efective a operatorului sistemului de transport.

               (14)Șomajul este în scădere, însă rămâne la un nivel ridicat, în special în rândul tinerilor și al șomerilor de lungă durată. Planurile de creștere a numărului de consilieri din cadrul serviciilor publice pentru ocuparea forței de muncă și de a ameliora specializarea acestora nu au fost încă puse în aplicare. În plus, este probabil ca aceștia să fie recrutați pe baza unor contracte temporare, ceea ce nu ar aborda provocarea în termeni structurali. În consecință, capacitatea continuă să fie insuficientă pentru a satisface necesitățile persoanelor în căutarea unui loc de muncă, în special a celor care au mai multe dificultăți de a se integra pe piața forței de muncă, și pentru a pune în aplicare măsuri de activare a acestor persoane. Impactul programelor active de ocupare a forței de muncă și al sistemelor de ajutor pentru venit este în continuare limitat de faptul că evaluarea calității și măsurile subsecvente sunt insuficiente.

               (15)Cipru menține un nivel al cheltuielilor pentru educație peste media UE. Cu toate acestea, rezultatele școlare sunt slabe și chiar au scăzut față de anii anteriori. Conform rezultatelor pentru 2015 ale Programului pentru evaluarea internațională a elevilor, Cipru se situează pe unul din ultimele locuri din UE în ceea ce privește nivelul competențelor de bază în matematică, științe și lectură. Deși măsurile corective introduse recent, precum îmbunătățirea sistemului de angajare a cadrelor didactice și modernizarea programelor școlare, sunt primii pași în direcția cea bună, luarea unor măsuri suplimentare pentru finalizarea reformelor planificate, inclusiv în ceea ce privește evaluarea cadrelor didactice, ar putea contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea situației.

               (16)Decalajele în materie de competențe pe piața forței de muncă sunt încă în mare măsură nesoluționate, afectând perspectivele de creștere durabilă pe termen lung. În învățământul secundar superior de educație și formare profesională se înregistrează niveluri de participare scăzute, iar relevanța pentru piața forței de muncă a învățământului superior este scăzută, având drept consecință o proporție ridicată de absolvenți ai învățământului terțiar care lucrează în profesii ce nu necesită neapărat o diplomă de învățământ terțiar.

               (17)Sectorul asistenței medicale din Cipru continuă să fie caracterizat de lipsa unei acoperiri universale și de diferite niveluri de ineficiență. Acest lucru limitează accesul la o îngrijire medicală adecvată și eficace. Adoptarea unor măsuri legislative care să creeze un sistem național de sănătate și să asigure o mai mare autonomie a spitalelor publice este esențială pentru îmbunătățirea capacității și a raportului cost-eficacitate din sectorul asistenței medicale, dar nu au fost încă adoptate de Parlament.

               (18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ciprului în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (19)Consiliul a examinat programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul
                  14
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (20)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017 – 2018, Cipru să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își desfășoare politica fiscală în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce implică respectarea obiectivului său bugetar pe termen mediu în 2018. Până la sfârșitul anului 2017, să adopte reformele legislative esențiale pentru îmbunătățirea eficienței în sectorul public, în special în ceea ce privește funcționarea administrației publice și guvernanța întreprinderilor de stat și a administrațiilor locale.

               2.Să sporească eficiența sistemului judiciar prin modernizarea procedurilor civile, prin punerea în aplicare a unor sisteme adecvate de informare și prin creșterea gradului de specializare a instanțelor. Să adopte măsuri suplimentare pentru a elimina obstacolele din calea punerii depline în aplicare a cadrelor în materie de insolvență și de executare silită și să asigure sisteme fiabile și rapide pentru emiterea titlurilor de proprietate și transferul drepturilor de proprietate asupra bunurilor imobile.

               3.Să accelereze reducerea numărului de credite neperformante stabilind pentru bănci o serie de obiective cantitative în acest sens, cu termene precise, precum și prin asigurarea evaluării corecte a garanțiilor reale pentru constituirea de provizioane. Să creeze condițiile necesare pentru o piață secundară funcțională a creditelor neperformante. Să integreze și să consolideze supravegherea societăților de asigurare și a fondurilor de pensii.

               4.Să accelereze punerea în aplicare a planului de acțiune privind creșterea economică, concentrându-se mai ales pe accelerarea investițiilor strategice și pe îmbunătățirea accesului la finanțare; până la sfârșitul anului 2017, să reia punerea în aplicare a planului de privatizare. Să efectueze separarea dreptului de proprietate al Autorității pentru energie electrică din Cipru până la sfârșitul anului 2017.

               5.Să accelereze reformele care vizează îmbunătățirea capacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și să amelioreze calitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Să finalizeze reforma sistemului de învățământ pentru a îmbunătăți relevanța acestuia pentru piața forței de muncă și performanțele acestuia, inclusiv în ceea ce privește evaluarea cadrelor didactice. Până la sfârșitul anului 2017, să adopte măsuri legislative privind reforma spitalelor și acoperirea universală a sistemului de asistență medicală.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040,

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  JO C92/01, 24.3.2017, p. 1.

                     (8)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM (2017) 90 final.

                     (10)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (11)
                  COM (2014) 494 final.

                     (12)
                  Soldul ajustat ciclic excluzând măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de Comisie pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (13)
                  Cheltuielile publice nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Orice măsură cu caracter excepțional, fie pe partea de venituri, fie pe partea de cheltuieli, va fi compensată.

                     (14)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 515 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2017și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2017

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La 16 noiembrie 2016, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care nu a identificat Luxemburgul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 9-10 martie 2017 și a fost adoptată de Consiliu la 21 martie
                  6
               .

               (2)În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Luxemburgul ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind zona euro care se reflectă în recomandarea 2 de mai jos.

               (3)Raportul de țară al Luxemburgului din 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Luxemburg în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 28 aprilie 2017, Luxemburgul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017, precum și Programul de stabilitate pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  8
               , Comisia poate solicita unui stat membru, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării, să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  9
               .

               (6)În prezent, Luxemburgul face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2017, guvernul preconizează o scădere a excedentului global de la 1,6 % din PIB în 2016 la 0,2 % din PIB în 2017, urmată de o creștere constantă, până la atingerea unui excedent de 1,2 % din PIB în 2021. Obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – continuă să fie îndeplinit cu o anumită marjă de-a lungul întregii perioade acoperite de program. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil, cu excepția anului 2018, pentru care proiecțiile sunt extrem de favorabile, și a anului 2021, pentru care acestea sunt extrem de prudente. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,4 % din PIB în 2017 și de 0,1 % din PIB în 2018, ceea ce corespunde, în linii mari, țintei fixate în programul de stabilitate și se situează peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Consiliul consideră că, în general, conform previziunilor, Luxemburgul va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în anii 2017 și 2018.

               (7)Există în continuare preocupări cu privire la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, având în vedere creșterea preconizată a costurilor legate de îmbătrânirea populației. Reforma din 2012 a sistemului de pensii prevedea ca, după adoptarea reformei, să aibă loc, o dată la cinci ani, un exercițiu de monitorizare și de evaluare a sustenabilității sistemului de pensii. Guvernul a devansat data primei evaluări, fixând-o pentru anul 2016. Deși concluzia evaluării a fost că sistemul de pensii înregistrează în continuare, în mod recurent, excedente care au permis acumularea unor rezerve substanțiale pentru pensii, se estimează că sistemul de pensii va înregistra un sold negativ după 2023. Potrivit recentelor estimări demografice revizuite ale Eurostat, creșterea preconizată a populației se va situa sub valorile prevăzute inițial. Acest lucru va avea un impact asupra raportului de dependență, care va crește mai repede decât se estimase inițial și va antrena o creștere preconizată mai mare a cheltuielilor publice pentru pensii. Nu s-au realizat progrese în ceea ce privește corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață, astfel cum se indica în recomandările anterioare ale Consiliului. Luxemburgul este singurul stat membru care nu a prevăzut o creștere a vârstei legale de pensionare pentru perioada 2013-2060. Dintre toate statele Uniunii, se estimează că Luxemburgul va înregistra până în 2060 cea mai ridicată creștere a procentului din populația activă reprezentat de persoanele dependente. Luxemburgul a realizat progrese limitate privind pensionarea anticipată. În iulie 2015 a fost prezentat Parlamentului un proiect de lege de modificare a regimurilor de pensionare anticipată, însă nu s-a adoptat încă nicio hotărâre în acest sens. În ansamblu, pensionarea anticipată continuă să fie o practică larg răspândită, iar stimulentele în favoarea rămânerii în câmpul muncii până la o vârstă mai înaintată rămân limitate. În urma revizuirii perspectivelor demografice, Luxemburgul se confruntă cu riscuri suplimentare legate de anvergura costurilor asociate îngrijirii pe termen lung. Aceste costuri sunt deja printre cele mai ridicate dintre statele membre ca procent din PIB și se preconizează că vor crește de la 1,5 % la 3,2 % din PIB până în 2060 (mai mult decât dublu față de nivelul actual). Un proiect de reformă a asigurărilor pentru serviciile de îngrijire pe termen lung face încă obiectul discuțiilor purtate în Parlament.

               (8)Autoritățile luxemburgheze au adoptat o reformă fiscală cuprinzătoare, care a intrat în vigoare în ianuarie 2017. Reforma a introdus modificări mai ales în domeniul impozitării directe, atât pentru persoanele fizice, cât și pentru societăți, cu scopul de a reduce treptat rata impozitului pe profitul societăților (astfel încât să se susțină competitivitatea) și de a spori progresivitatea impozitului pe venitul persoanelor fizice (astfel încât să se susțină echitatea). Totodată, creșterea anumitor cheltuieli fiscale riscă să restrângă baza de impozitare. Pentru a asigura o mai mare previzibilitate a veniturilor fiscale, se poate continua extinderea bazei de impozitare. Acest lucru s-ar putea realiza în special prin revizuirea impozitului pe locuințe, care este fixat în prezent la o rată scăzută, și prin recurgerea, într-o mai mare măsură, la surse alternative. Printre măsurile care ar putea fi adoptate în acest sens se numără asigurarea unei mai mari coerențe între impozitarea de mediu și obiectivele de diversificare a economiei.

               (9)Autoritățile luxemburgheze au încercat să găsească soluții pentru diversificarea economiei, recunoscând riscurile pe care le prezintă dependența puternică de sectorul financiar. Reducerea dependenței economiei de sectorul financiar rămâne una dintre principalele provocări pe termen lung. Pentru a remedia această problemă, analiza privind diversificarea trebuie să se traducă în măsuri specifice, cu un calendar de realizare bine definit. Având în vedere nivelul ridicat al costului forței de muncă în această țară, activitățile cu o valoare adăugată mai mare au potențialul de a debloca surse alternative de creștere. Reușita diversificării economiei Luxemburgului depinde, așadar, într-o mare măsură de sectoarele care sunt mai puțin influențate de nivelurile costului forței de muncă. Aceste sectoare se bazează într-o măsură semnificativă pe cercetare și inovare și tind să fie puternic axate pe tehnologie și cunoștințe. Reducerea sau eliminarea barierelor în calea investițiilor și a inovării care frânează dezvoltarea economică ar debloca potențialul de inovare și ar permite diversificarea economiei. Deși investițiile publice se situează peste media zonei euro, investițiile private înregistrează rezultate slabe. Menținerea unui nivel ridicat al investițiilor este esențială pentru ca perspectivele de creștere economică să rămână neschimbate.

               (10)Extinderea în continuare a sectorului serviciilor nefinanciare, care se bucură deja de succes, ar putea contribui, de asemenea, la diversificarea economiei. Există în continuare bariere de reglementare semnificative în sectorul serviciilor pentru întreprinderi, în special pentru contabili, arhitecți, ingineri și avocați. Pentru toate aceste profesii, rotația personalului este mai mică decât media UE și decât rata medie pentru întreaga economie. Restricțiile impuse acestor profesii pot așadar să dăuneze competitivității întreprinderilor din Luxemburg. Printre barierele respective se numără: sfera largă a activităților rezervate arhitecților; rezervarea unor sarcini simple, cum ar fi activitățile legate de plata salariilor sau pregătirea declarațiilor de impozit, unor profesioniști înalt calificați; rezervarea activității de consiliere juridică avocaților și cerințele privind forma juridică și acționariatul, normele privind incompatibilitatea și restricțiile privind activitățile multidisciplinare în cazul avocaților, care pot fi disproporționate în raport cu principii fundamentale, cum ar fi independența profesiei, și cu mecanismele de supraveghere aferente.

               (11)Pentru a se evita consecințele negative, este necesar să se introducă politici active de ocupare și programe de învățare pe tot parcursul vieții cu ținte clare, în special pentru lucrătorii în vârstă, a căror rată de ocupare rămâne printre cele mai scăzute din UE. Au fost adoptate măsuri pentru a se îmbunătăți capacitatea acestora de inserție profesională și legătura lor cu piața muncii. La 1 ianuarie 2016 a intrat în vigoare o lege privind reclasificarea lucrătorilor cu dizabilități care le afectează capacitatea de muncă, sporindu-se astfel șansele acestor lucrători de a rămâne mai mult timp în câmpul muncii. Cu toate acestea, nu a fost încă propusă o strategie amplă, în urma consultării cu partenerii sociali. „Pactul privind lucrătorii în pragul pensionării”, un proiect de lege prezentat Parlamentului în aprilie 2014, care urmărește să încurajeze întreprinderile cu peste 150 de angajați să păstreze în câmpul muncii lucrătorii în vârstă, nu a fost încă adoptat. Pentru a asigura reușita acestor politici, va fi în continuare important ca lucrătorilor vârstnici să li se ofere oportunitatea de a-și spori nivelul de competențe prin politici active de ocupare și programe de învățare pe tot parcursul vieții cu ținte specifice. Investițiile în competențe sunt esențiale pentru a valorifica pe deplin avantajele digitalizării și pentru a menține competitivitatea.

               (12)A fost adoptat un pachet substanțial de măsuri pentru a face față deficitului de locuințe pe piața imobiliară, dar impactul său real este încă greu de estimat. Incapacitatea de a avea acces la terenurile disponibile pentru construcții, care sunt în cele mai multe cazuri deținute de persoane fizice, pare a fi unul dintre principalele obstacole în calea creșterii ofertei de locuințe. Oferta limitată de locuințe și cererea robustă în acest sector au dus la creșterea constantă a prețurilor locuințelor. Se explică astfel într-o anumită măsură tendința de creștere a îndatorării gospodăriilor, care este în mare parte legată de creditele ipotecare. În plus, în ciuda investițiilor substanțiale în infrastructura de transport, rezolvarea problemei ambuteiajelor rămâne o provocare. Această problemă este cu atât mai acută în condițiile în care practicile moderne de lucru, cum ar fi munca la distanță, sunt descurajate în cazul lucrătorilor transfrontalieri de către politicile fiscale din țările învecinate. Provocările în materie de locuințe și de mobilitate ar putea pune presiuni suplimentare asupra eforturilor de diversificare a economiei și de sporire a competitivității. Acestea ar putea, de asemenea, constitui bariere în calea atragerii lucrătorilor cu înaltă calificare pe piața forței de muncă.

               (13)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Luxemburgului, pe care a publicat-o în Raportul de țară din 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Luxemburgului în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE.

               (14)Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Luxemburgului prin prisma acestei evaluări și consideră
                  10
                că este de așteptat ca Luxemburgul să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Luxemburgul să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să consolideze diversificarea economiei, inclusiv prin înlăturarea barierelor în calea investițiilor și a inovării. Să elimine restricțiile de reglementare în sectorul serviciilor pentru întreprinderi.

               2.
                     Să asigure sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, să limiteze pensionările anticipate și să sporească rata de ocupare a persoanelor în vârstă.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM (2016) 725 final.

                     (5)
                  COM (2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (9)

                        COM (2014) 494 final.

                     (10)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.