title: Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România

text:
               20.12.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 439/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 5 decembrie 2017
   cu scopul de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România
   (2017/C 439/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               La 16 iunie 2017, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), că în România a existat o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a emis o recomandare ca România să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (2) nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB (3). României i s-a recomandat să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară ar fi urmat să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit ca termen data de 15 octombrie 2017 pentru ca România să prezinte un raport privind măsurile luate pentru a da curs recomandării respective.

               (2)

               La 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat ca România să se asigure că în 2017 se va conforma Recomandării Consiliului (4) din 16 iunie 2017 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Pentru 2018, României i s-a recomandat să vizeze un efort bugetar substanțial în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, cu scopul de a continua ajustarea în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB. În conformitate cu matricea de ajustare stabilită de comun acord în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere, ajustarea respectivă s-a tradus prin cerința ca rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete să nu depășească 4,3 % în 2018. Aceasta ar corespunde unei ajustări structurale de 0,5 % din PIB.

               (3)

               La 26 și 27 septembrie 2017, Comisia a întreprins o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în conformitate cu articolul -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Comisia a raportat constatările sale Consiliului la 24 octombrie 2017 și le-a făcut publice, după ce transmisese în prealabil constatările sale provizorii autorităților române.

               (4)

               La 13 octombrie 2017, autoritățile române au prezentat raportul privind măsurile eficace luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017. Având în vedere informațiile furnizate de autoritățile române în raportul privind măsurile luate și evaluarea globală bazată pe previziunile din toamna anului 2017, Consiliul a concluzionat la 5 decembrie 2017 (5) că România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017.

               (5)

               România urmărește o politică bugetară prociclică în prezența unei creșteri economice ridicate și a unei deviații PIB pozitive. Potrivit estimărilor, în 2017 soldul structural s-a abătut cu 2,3 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu. Prin urmare, având în vedere absența unor măsuri eficace din partea României, este oportun ca acestui stat membru să i se adreseze o recomandare revizuită în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE referitoare la măsurile adecvate pe care trebuie să le ia.

               (6)

               Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2017 referitoare la deviația PIB, România se află într-o situație economică normală în 2017 și 2018. Ponderea datoriei publice a României în PIB este sub pragul de 60 %. Efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și matricea de ajustare convenită de comun acord în Pactul de stabilitate și de creștere, care ține cont de circumstanțele economice predominante și de eventualele probleme de sustenabilitate, este de 0,5 % din PIB.

               (7)

               Comisia se așteaptă ca deficitul structural al României să crească cu 1,1 % din PIB în 2017, deși recomandarea Consiliului a solicitat o scădere structurală de cel puțin 0,5 % din PIB. În plus, se preconizează că România se va menține în 2017 la valoarea de referință din tratat, și anume un deficit de 3 % din PIB, și că va depăși această valoare cu o marjă semnificativă în 2018, potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2017.

               (8)

               Ajustarea de 0,5 % din PIB recomandată de Consiliu la 11 iulie 2017 ar trebui să fie completată de un efort suplimentar necesar pentru a aduce România înapoi pe o traiectorie de ajustare adecvată ca urmare a derapajelor din 2016 și 2017. Un efort suplimentar de 0,3 % din PIB pare adecvat având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Acest efort suplimentar va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 0,8 % din PIB în 2018 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2018.

               (9)

               Previziunile Comisiei din toamna anului 2017 indică o nouă degradare a soldului structural, cu 1 % în 2018. Prin urmare, o îmbunătățire structurală de 0,8 % din PIB în 2018 se traduce prin necesitatea de a adopta măsuri cu un randament structural total de 1,8 % din PIB, față de scenariul de referință actual pentru 2018 din previziunile Comisiei din toamna anului 2017.

               (10)

               Previziunile Comisiei din toamna anului 2017 estimează un deficit public de 3,9 % din PIB în 2018, procent care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară de 0,8 % din PIB față de rezultatul preconizat pentru 2017 ar garanta faptul că România respectă, cu o marjă, pragul de deficit public de 3 % din PIB în 2018.

               (11)

               Cerințele pentru 2018, formulate în prezenta recomandare, înlocuiesc elementele corespunzătoare stabilite în recomandarea bugetară cuprinsă în Recomandarea Consiliului adresată României la 11 iulie 2017.

               (12)

               România ar trebui să prezinte Consiliului un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare până la 15 aprilie 2018, posibil ca parte a Programului său de convergență depus în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (13)

               Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

         RECOMANDĂ CA ROMÂNIA:

               1.

               să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB în 2018, repunând astfel statul membru pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

               2.

               să utilizeze orice venit excepțional în vederea reducerii deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general, într-o manieră favorabilă creșterii;

               3.

               să prezinte Consiliului, până la 15 aprilie 2018, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat ca răspuns la prezenta recomandare.

      Prezenta recomandare este adresată României.
      Adoptată la Bruxelles, 5 decembrie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. TÕNISTE

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Cheltuielile publice nete sunt alcătuite din totalul cheltuielilor publice excluzând cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

      (3)  Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 216, 6.7.2017, p. 1).

      (4)  Recomandarea Consiliului din 11 iulie 2017 privind Programul național de reformă al României pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2017 (JO C 261, 9.8.2017, p. 98).

      (5)  Decizia (UE) 2017/2389 a Consiliului din 5 decembrie 2017 de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 (JO L 340, 20.12.2017, p. 49).


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2017 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Băncii Centrale Europene (BCE/2017/42)

text:
               23.12.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 444/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 15 decembrie 2017
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Băncii Centrale Europene
   (BCE/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai BCE, Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2017. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2018.

               (3)

               BCE a selectat Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2018-2022, cu opțiunea de a extinde acest mandat cu cel mult doi ani (adică până în 2023 sau până în 2024),

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă desemnarea Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft drept auditor extern al BCE pentru exercițiile financiare 2018-2022, cu opțiunea de a extinde acest mandat cu cel mult doi ani (adică până în 2023 sau până în 2024).

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 decembrie 2017.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI


title: Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 8 ianuarie 2018 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (CERS/2018/1)

text:
               3.2.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 41/1

         RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC
   din 8 ianuarie 2018
   de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri
   (CERS/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 și articolele 16-18,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (2), în special articolul 458 alineatul (8),
   având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (3), în special articolele 18-20,
   întrucât:

               (1)

               Asigurarea eficacității și consecvenței politicii macroprudențiale presupune ca cei care elaborează politica macroprudențială să ia în considerare în mod corespunzător efectele transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială adoptate de statele membre și, atunci când acest lucru se justifică, să adopte pe bază de reciprocitate măsuri de politică macroprudențială adecvate care să permită abordarea acestor efecte.

               (2)

               Cadrul pentru mecanismul de reciprocitate voluntară pentru măsurile de politică macroprudențială care este prevăzut de Recomandarea CERS/2015/2 a Comitetului european pentru risc sistemic (4) urmărește să asigure aplicarea prin reciprocitate în celelalte state membre a tuturor măsurilor de politică macroprudențială bazate pe expunere activate într-un stat membru.

               (3)

               Recomandarea CERS/2017/4 a Comitetului european pentru risc sistemic (5) permite autorității de activare relevante să propună un prag maxim de semnificație la nivelul furnizorului de servicii financiare atunci când se solicită reciprocitatea. Echipa permanentă de evaluare din cadrul Comitetului european pentru risc sistemic (CERS), instituită în temeiul Deciziei CERS/2015/4 a Comitetului european pentru risc sistemic (6), poate recomanda un prag diferit dacă se consideră necesar.

               (4)

               De la 1 ianuarie 2018, instituțiile de credit autorizate în Finlanda care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital reglementat fac obiectul, în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, unui nivel minim specific instituției de credit de 15 % pentru ponderea de risc medie aferentă creditelor ipotecare locative garantate cu unități de locuit din Finlanda, care urmează a fi aplicat pe bază consolidată.

               (5)

               În urma notificării CERS, în temeiul articolului 458 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, Consiliul general al CERS a decis să includă această măsură în lista de măsuri de politică macroprudențială a căror aplicare prin reciprocitate este recomandată în temeiul Recomandării CERS/2015/2.

               (6)

               La 28 mai 2017, a expirat măsura belgiană privind expunerile la creditele ipotecare, adoptată în conformitate cu articolul 458 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, care a fost adăugată la lista de măsuri macroprudențiale a căror aplicare prin reciprocitate este recomandată în temeiul Recomandării CERS/2016/3 a Comitetului european pentru risc sistemic (7). La 21 noiembrie 2017, Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique și-a anunțat intenția de a lansa o nouă măsură macroprudențială națională, care vizează expunerile la credite ipotecare, urmând procedura stabilită la articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

               (7)

               Prin urmare, Recomandarea CERS/2015/2 ar trebui modificată în mod corespunzător,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

      MODIFICĂRI

   Recomandarea CERS/2015/2 se modifică după cum urmează:

               1.

               secțiunea 1 subrecomandarea C(1) se înlocuiește cu următorul text:

                           „1.

                           Se recomandă autorităților relevante să aplice prin reciprocitate măsurile de politică macroprudențială adoptate de alte autorități relevante și a căror aplicare prin reciprocitate a fost recomandată de către CERS. Se recomandă aplicarea prin reciprocitate a următoarelor măsuri, astfel cum se detaliază în anexă:
                           Estonia:

                                       —

                                       o rată a amortizorului de risc sistemic de 1 % aplicată în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE expunerilor interne ale tuturor instituțiilor de credit autorizate în Estonia;

                                 Finlanda:

                                       —

                                       un nivel minim de 15 procente pentru ponderea de risc medie aferentă creditelor ipotecare locative garantate cu o ipotecă asupra unităților de locuit din Finlanda, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 instituțiilor de credit autorizate în Finlanda, utilizând abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital reglementat.”;

               2.

               anexa se înlocuiește cu anexa la prezenta recomandare.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 8 ianuarie 2018.

         Francesco MAZZAFERRO

            Șeful secretariatului CERS, în numele Consiliului general al CERS

      (1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

      (2)  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

      (3)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

      (4)  Recomandarea CERS/2015/2 a Comitetului european pentru risc sistemic din 15 decembrie 2015 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (JO C 97, 12.3.2016, p. 9).

      (5)  Recomandarea CERS/2017/4 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 octombrie 2017 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (JO C 431, 15.12.2017, p. 1).

      (6)  Decizia CERS/2015/4 a Comitetului european pentru risc sistemic din 16 decembrie 2015 privind un cadru de coordonare pentru notificarea măsurilor naționale de politică macroprudențială de către autoritățile relevante, emiterea de avize și de recomandări de către CERS și de abrogare a Deciziei CERS/2014/2 (JO C 97, 12.3.2016, p. 28).

      (7)  Recomandarea CERS/2016/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 24 martie 2016 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (JO C 153, 29.4.2016, p. 1).

      ANEXĂ

            „ANEXĂ

               Estonia

                  O rată a amortizorului de risc sistemic de 1 % aplicată în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE expunerilor interne ale tuturor instituțiilor de credit autorizate în Estonia

            I.   Descrierea măsurii

                        1.

                        Măsura estonă constituie o rată a amortizorului de risc sistemic de 1 % aplicată în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE expunerilor interne ale tuturor instituțiilor de credit autorizate în Estonia.

                  II.   Aplicarea prin reciprocitate

                        2.

                        În cazul în care statele membre au transpus articolul 134 din Directiva 2013/36/UE în dreptul național, se recomandă autorităților relevante să aplice prin reciprocitate măsura estonă pentru expunerile situate în Estonia ale instituțiilor autorizate la nivel intern în conformitate cu articolul 134 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE. În sensul prezentului punct se aplică termenul prevăzut în sub-recomandarea C(3).

                        3.

                        În cazul în care statele membre nu au transpus articolul 134 din Directiva 2013/36/UE în dreptul național, se recomandă autorităților relevante să aplice prin reciprocitate măsura estonă pentru expunerile situate în Estonia ale instituțiilor autorizate la nivel intern în conformitate cu sub-recomandarea C(2). Se recomandă autorităților relevante să adopte măsura echivalentă în termen de șase luni.

               Finlanda

                  Un nivel minim de 15 % specific instituției de credit pentru ponderea de risc medie aferentă creditelor garantate cu o ipotecă asupra unităților de locuit din Finlanda, aplicabil instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) (denumite în continuare „instituții de credit IRB”) în temeiul articolului 458 alineatul (2) litera (d) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

            I.   Descrierea măsurii

                        1.

                        Măsura finlandeză, aplicată în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, constă într-un nivel minim de 15 % al ponderii de risc medii specifice instituției de credit pentru instituțiile de credit IRB, la nivel de portofoliu, pentru creditele ipotecare locative garantate cu unități de locuit din Finlanda.

                        2.

                        Măsura este suplimentată de un prag de semnificație de 1 miliard EUR expunere la piața de creditare ipotecară locativă din Finlanda pentru a direcționa aplicarea potențială a principiului de minimis de către statele membre de aplicare prin reciprocitate.

                  II.   Aplicarea prin reciprocitate

                        3.

                        În conformitate cu articolul 458 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, se recomandă autorităților relevante din statele membre în cauză să aplice prin reciprocitate măsura finlandeză în ceea ce privește portofoliile instituțiilor de credit IRB de credite ipotecare retail garantate cu unități de locuit din Finlanda acordate de sucursale autorizate la nivel național și situate în Finlanda. În sensul prezentului punct se aplică termenul prevăzut în subrecomandarea C(3).

                        4.

                        Totodată, se recomandă autorităților relevante să aplice prin reciprocitate măsura finlandeză în ceea ce privește portofoliile instituțiilor de credit IRB de credite ipotecare retail garantate cu unități de locuit din Finlanda acordate direct transfrontalier de instituțiile de credit cu sediul în jurisdicțiile respectivelor autorități. În sensul prezentului punct se aplică termenul prevăzut în subrecomandarea C(3).

                        5.

                        În conformitate cu subrecomandarea C(2), se recomandă autorităților relevante să aplice, după consultarea CERS, o măsură de politică macroprudențială disponibilă în jurisdicția lor care are efectul cel mai apropiat de cel al aplicării prin reciprocitate sus-menționate, inclusiv adoptarea măsurilor și competențelor de supraveghere prevăzute în titlul VII capitolul 2 secțiunea IV din Directiva 2013/36/UE. Se recomandă autorităților relevante să adopte măsura echivalentă în termen de patru luni.

                        6.

                        Atunci când nu există instituții de credit IRB autorizate în alte state membre în cauză cu sucursale situate în Finlanda sau care furnizează servicii financiare direct în Finlanda și care au expuneri de 1 miliard EUR sau mai mult față de piața ipotecară finlandeză, autoritățile relevante din statele membre în cauză pot decide să nu aplice prin reciprocitate măsura, astfel cum se prevede în secțiunea 2.2.1 din Recomandarea CERS/2015/2. În acest caz, autoritățile relevante ar trebui să monitorizeze caracterul semnificativ al expunerilor și li se recomandă să aplice prin reciprocitate măsura atunci când o instituție de credit IRB depășește pragul de 1 miliard EUR.

                  III.   Prag de semnificație

                        7.

                        În conformitate cu secțiunea 2.2.1 din Recomandarea CERS/2015/2, autoritățile relevante din statul membru în cauză pot acorda derogări unor instituții de credit IRB individuale cu portofolii nesemnificative de credite ipotecare retail garantate cu unități de locuit din Finlanda sub pragul de semnificație de 1 miliard EUR. În acest caz, autoritățile relevante ar trebui să monitorizeze caracterul semnificativ al expunerilor și li se recomandă să aplice prin reciprocitate măsura atunci când o instituție de credit IRB depășește pragul de semnificație de 1 miliard EUR.”


title: Recomandarea (UE) 2018/234 a Comisiei din 14 februarie 2018 privind consolidarea caracterului european și a desfășurării eficiente a alegerilor din 2019 pentru Parlamentul European

text:
               17.2.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 45/40

         RECOMANDAREA (UE) 2018/234 A COMISIEI
   din 14 februarie 2018
   privind consolidarea caracterului european și a desfășurării eficiente a alegerilor din 2019 pentru Parlamentul European
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 10 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană stipulează că cetățenii sunt reprezentați direct, la nivelul Uniunii, în Parlamentul European.

               (2)

               Articolul 10 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că orice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii și că deciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean.

               (3)

               Articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că alegerile pentru Parlamentul European trebuie să fie luate în considerare de către Consiliul European atunci când propune un candidat la funcția de președinte al Comisiei Europene.

               (4)

               Pentru a consolida și mai mult caracterul european și desfășurarea eficientă a alegerilor pentru Parlamentul European, este necesar să se actualizeze și să se completeze anumite elemente din Recomandarea 2013/142/UE a Comisiei (1) cu suficient timp înaintea alegerilor din 2019.

               (5)

               Consolidarea legitimității democratice a UE și asigurarea participării cetățenilor la viața politică la nivel european sunt esențiale. Cetățenii ar fi mai dispuși să voteze la alegerile pentru Parlamentul European dacă ar fi mai informați cu privire la impactul politicilor UE în viața lor de zi cu zi și ar fi convinși de faptul că pot avea un cuvânt de spus cu privire la alegerile cele mai importante ale Uniunii, cum ar fi selectarea liderilor instituțiilor UE și stabilirea priorităților pentru viitorul Uniunii.

               (6)

               Necesitatea de a consolida răspunderea și transparența are implicații și pentru Comisia Europeană. Comisia a reexaminat Codul de conduită aplicabil membrilor Comisiei (2). Noul cod le permite membrilor Comisiei să candideze la alegerile pentru Parlamentul European fără a fi nevoiți să își ia concediu. Normele relevante din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană au fost revizuite pentru a ține seama de această modificare (3).

               (7)

               Politicile decise la nivel european au implicații directe pentru viața de zi cu zi a cetățenilor și efectele lor sunt resimțite la nivel local. Pentru a-și exprima opțiunea în cadrul alegerilor pentru Parlamentul European, cetățenii trebuie să știe ce anume este în joc la nivel european. Dialogul cu cetățenii cu privire la temele europene încurajează participarea democratică a acestora la procesul de elaborare a politicilor UE. Din ianuarie 2015, Comisia actuală a organizat 478 de dialoguri cu cetățenii în toate statele membre, în cooperare cu parteneri instituționali, cum ar fi Parlamentul European, parlamentele naționale, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European. Între februarie 2018 și 9 mai 2019, Comisia va organiza sau va contribui la organizarea a aproximativ 500 de noi dialoguri, în cooperare cu statele membre, autoritățile regionale și locale, precum și cu Parlamentul European și cu alte instituții europene.

               (8)

               Mai multe state membre și-au anunțat disponibilitatea de a se angaja în discuții publice ample cu privire la viitorul Europei și astfel de dialoguri naționale sunt deja în curs în mai multe state membre. Prin dialogul cu cetățenii din întreaga Europă și organizarea de evenimente de informare, în funcție de propriile lor structuri și practici politice, statele membre ar putea contribui la sensibilizarea cetățenilor cu privire la importanța votului lor pentru stabilirea viziunii care ar asigura în mod optim obținerea de progrese în ceea ce privește proiectul european. Astfel de evenimente ar trebui să aibă loc chiar înaintea alegerilor pentru Parlamentul European, în perioada cuprinsă între Reuniunea liderilor, din 23 februarie 2018, și summitul de la Sibiu, din 9 mai 2019, în cadrul căruia se preconizează că șefii de stat sau de guvern vor formula concluzii cu privire la următoarele etape pentru Uniune.

               (9)

               Partidele politice europene au un rol esențial în ceea ce privește formarea conștiinței politice europene, încurajând participarea alegătorilor, și în ceea ce privește exprimarea voinței cetățenilor Uniunii. Acest rol ar putea fi consolidat dacă, în lunile următoare, partidele politice europene s-ar adresa partidelor lor naționale afiliate și societății civile pentru a le sensibiliza cu privire la alegerile privind viitorul Europei și la interesele cetățenilor pe care îi reprezintă.

               (10)

               Sistemul candidaților cap de listă pentru funcția de președinte al Comisiei – „Spitzenkandidaten” – a fost pus în aplicare pentru prima dată în cadrul alegerilor din 2014 pentru Parlamentul European.

               (11)

               Acest proces a contribuit la consolidarea eficienței Uniunii și a legitimității sale democratice, care se bazează pe doi piloni: reprezentarea directă a cetățenilor în Parlamentul European și reprezentarea lor indirectă de către guvernele statelor membre în cadrul Consiliului European și al Consiliului. El a contribuit, de asemenea, la consolidarea răspunderii Comisiei, în conformitate cu articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană. Acesta ar trebui continuat și îmbunătățit în vederea alegerilor din 2019 pentru Parlamentul European.

               (12)

               Partidele politice europene și naționale ar trebui să anunțe, cu mult timp înainte de începutul campaniei electorale, în mod ideal până la sfârșitul anului 2018, numele candidatului la funcția de președinte al Comisiei pe care îl susțin și, în mod ideal până la începutul anului 2019, programul propriu al candidatului respectiv. Acest demers ar face ca legătura dintre votul individual al unui cetățean al Uniunii pentru un anumit partid politic la alegerile pentru Parlamentul European, candidatul la funcția de președinte al Comisiei susținut de partidul respectiv și viziunea sa pentru viitorul Europei să devină mai transparentă.

               (13)

               Selectând candidații lor cap de listă într-un mod deschis, favorabil incluziunii și transparent, de exemplu prin intermediul alegerilor „primare”, partidele politice europene și partidele lor membre naționale ar consolida și mai mult acest proces. S-ar contribui astfel la obținerea unei mai ample sensibilizări, precum și la mobilizarea alegătorilor.

               (14)

               Articolul 10 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 12 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene conferă partidelor politice europene un rol esențial. Statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene sunt reglementate la nivel european. Din motive de transparență, control și responsabilitate democratică a partidelor politice europene, Comisia a propus modificarea normelor relevante, în perspectiva alegerilor din 2019 pentru Parlamentul European (4). În special, accesul la finanțare din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui să fie condiționat de publicarea de către partidele afiliate a programului și a logoului partidului politic european în cauză. Cetățenilor ar trebui să li se ofere informații clare și pertinente în prealabil, pentru a înțelege impactul voturilor lor la nivelul partidelor europene. Evenimentele organizate la nivel de partid, cum ar fi congresele și campaniile electorale ale partidelor naționale, reprezintă mijloace suplimentare adecvate și eficiente de a face cunoscută această afiliere și de a-i conferi o vizibilitate clară.

               (15)

               Începerea campaniilor dedicate alegerilor pentru Parlamentul European mult mai devreme decât în trecut și informarea publicului cu privire la afilierile europene ale partidelor naționale participante înaintea campaniei ar trebui să contribuie la amplificarea dimensiunii europene a acestor alegeri.

               (16)

               Ținând seama de caracteristicile specifice ale peisajelor politice formate din partidele naționale din statele membre, partidele politice europene sunt încurajate să facă cunoscut, înainte de începerea campaniei și, de preferință, atunci când își anunță candidații la funcția de președinte al Comisiei, grupul politic din Parlamentul European căruia intenționează să i se alăture sau pe care intenționează să îl creeze în următoarea legislatură. În acest fel, ar crește și mai mult transparența legăturii dintre partidele naționale, partidele politice europene și grupurile politice din Parlamentul European.

               (17)

               Prin încurajarea și facilitarea oferirii de informații electoratului privind afilierea partidelor naționale la partidele politice europene în timpul campaniilor dedicate alegerilor pentru Parlamentul European și, în măsura posibilului, privind buletinele de vot utilizate în cadrul alegerilor respective, statele membre ar spori vizibilitatea partidelor politice europene și a platformelor pe care le propun pe toată durata procesului electoral european.

               (18)

               Articolul 22 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că cetățenii Uniunii au dreptul de a alege și de a fi aleși în alegerile pentru Parlamentul European în statul membru în care și-au ales reședința, iar Directiva 93/109/CE a Consiliului (5) stabilește normele de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți.

               (19)

               Pentru a promova participarea cetățenilor și dimensiunea europeană a alegerilor pentru Parlamentul European, se încurajează identificarea și diseminarea celor mai bune practici utilizate de statele membre și a măsurilor puse în aplicare de statele membre pentru pregătirea și administrarea alegerilor respective, inclusiv în ceea ce privește dreptul de vot al cetățenilor europeni care au reședința într-un alt stat membru, precum și promovarea exercitării drepturilor electorale ale grupurilor subreprezentate, inclusiv ale persoanelor cu handicap.

               (20)

               Având în vedere riscurile la adresa procesului electoral generate de atacuri cibernetice și de dezinformare, observate în cadrul unor alegeri și campanii electorale recente, ar trebui încurajat schimbul de experiență între statele membre cu privire la aspectele conexe.

               (21)

               Statele membre, precum și partidele politice europene și naționale au o responsabilitate deosebită în ceea ce privește consolidarea desfășurării democratice și eficiente a alegerilor pentru Parlamentul European,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

      Dialogul cu cetățenii europeni în cadrul dezbaterilor cu privire la temele europene înaintea alegerilor pentru Parlamentul European

               1.

               Începând cu Reuniunea liderilor din 23 februarie 2018 și luând în considerare structurile și practicile politice naționale proprii, statele membre ar trebui să organizeze evenimente de informare pentru a dialoga cu cetățenii în cadrul unor dezbateri publice pe teme legate de Uniunea Europeană și de viitorul Europei. Aceste evenimente de informare ar trebui să continue până la Reuniunea liderilor care se va desfășura la Sibiu la 9 mai 2019, cu puțin timp înainte de alegerile pentru Parlamentul European.
               În aceeași perioadă, partidele politice europene și partidele naționale ar trebui să contribuie la sensibilizarea cetățenilor cu privire la chestiunile care sunt importante la nivelul Uniunii și cu privire la modul în care intenționează să le abordeze în cursul viitoarei legislaturi.

      Sprijinul pentru un candidat la funcția de președinte al Comisiei Europene

               2.

               Fiecare partid politic european ar trebui să anunțe, cu suficient timp înaintea alegerilor pentru Parlamentul European, în mod ideal până la sfârșitul anului 2018, numele candidatului la funcția de președinte al Comisiei Europene pe care îl susține. În mod ideal până la începutul anului 2019, partidele politice europene ar trebui să facă cunoscut și programul propriu al candidatului respectiv.
               Partidele politice europene și partidele naționale care sunt membre ale acestora sunt încurajate să își selecteze candidații cap de listă într-un mod deschis, favorabil incluziunii și transparent.
               Partidele politice naționale ar trebui să se asigure că informațiile lor politice, inclusiv programele lor politice radiodifuzate, pe care le transmit în vederea alegerilor pentru Parlamentul European sunt utilizate, de asemenea, pentru a informa cetățenii cu privire la candidatul pentru funcția de președinte al Comisiei Europene pe care îl susțin și cu privire la programul candidatului lor.

      Informarea alegătorilor cu privire la afilierea dintre partidele naționale și partidele politice europene

               3.

               Ținând seama de caracteristicile specifice ale peisajelor politice formate din partidele naționale din statele membre, partidele politice naționale care participă la alegerile pentru Parlamentul European ar trebui să anunțe în mod public, înaintea alegerilor pentru PE și înainte de începerea campaniei electorale, dacă sunt afiliate unui partid politic european, precizând în acest caz numele partidului respectiv, și să facă cunoscut în mod public numele candidatului cap de listă pe care îl susțin.
               În măsura posibilului, partidele politice naționale ar trebui să afișeze în mod vizibil aceste informații, inclusiv, după caz, logoul partidului politic european, în toate materialele, comunicările și programele politice radiodifuzate din cadrul campaniei.
               Partidele politice europene sunt încurajate să facă cunoscut, înainte de începerea campaniei și, de preferință, atunci când își anunță candidații la funcția de președinte al Comisiei, grupul politic din Parlamentul European căruia intenționează să i se alăture sau pe care intenționează să îl creeze în următoarea legislatură.

      Încurajarea și facilitarea informării alegătorilor cu privire la afilierea dintre partidele naționale și partidele politice europene

               4.

               Statele membre ar trebui să încurajeze și să faciliteze oferirea de informații electoratului privind afilierea dintre partidele naționale și partidele politice europene, precum și privind candidații lor cap de listă înaintea și în cursul alegerilor pentru Parlamentul European, de exemplu permițând și încurajând menționarea unei astfel de afilieri în materialele utilizate în campania electorală, pe site-urile web ale partidelor membre naționale și regionale și, dacă este posibil, pe buletinele de vot folosite în cadrul alegerilor.

      Desfășurare eficientă

               5.

               Pentru a garanta că cetățenii europeni care au reședința într-un alt stat membru își pot exercita dreptul la vot în acel stat membru, pentru a promova exercitarea drepturilor electorale ale grupurilor subreprezentate, inclusiv ale persoanelor cu handicap, și, în general, pentru a sprijini desfășurarea democratică și a încuraja o prezență la vot ridicată, autoritățile competente ale statelor membre sunt încurajate să se reunească în primăvara anului 2018, cu sprijinul Comisiei, pentru a face schimb de bune practici și de măsuri practice.
               De asemenea, autoritățile competente ale statelor membre sunt încurajate să identifice, pe baza experienței acumulate de statele membre, cele mai bune practici în ceea ce privește identificarea, atenuarea și gestionarea riscurilor la adresa procesului electoral generate de atacuri cibernetice și de dezinformare.

      Prezenta recomandare se adresează statelor membre și partidelor politice europene și naționale.
      Adoptată la Bruxelles, 14 februarie 2018.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Recomandarea 2013/142/UE a Comisiei din 12 martie 2013 privind consolidarea desfășurării democratice și eficiente a alegerilor pentru Parlamentul European (JO L 79, 21.3.2013, p. 29).

      (2)  Decizia Comisiei din 31 ianuarie 2018 privind un Cod de conduită aplicabil membrilor Comisiei Europene [C(2018) 700 final].

      (3)  Decizia Parlamentului European din 7 februarie 2018 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană [2017/2233(ACI)].

      (4)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene – COM(2017) 481 din 13 septembrie 2017.

      (5)  Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (JO L 329, 30.12.1993, p. 34).


title: Recomandarea Consiliului din 20 februarie 2018 de numire a vicepreședintelui Băncii Centrale Europene

text:
               22.2.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 67/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 20 februarie 2018
   de numire a vicepreședintelui Băncii Centrale Europene
   (2018/C 67/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 283 alineatul (2) și articolul 139 alineatul (2),
   având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 11.2,
   RECOMANDĂ CONSILIULUI EUROPEAN:
   numirea domnului Luis DE GUINDOS JURADO în calitatea de vicepreședinte al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând cu 1 iunie 2018.

      Adoptată la Bruxelles, 20 februarie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. GORANOV


title: Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării

text:
               7.6.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 195/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 22 mai 2018
   privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării
   (2018/C 195/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Uniunea se întemeiază pe valorile comune și principiile generale ale respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, astfel cum se stipulează la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În temeiul articolului 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Uniunea urmărește să își protejeze și promoveze valorile.

               (2)

               Inspirată de aceste valori, Uniunea a reușit să reunească țări, comunități și oameni într-un proiect politic unic, care a asigurat Europei cea mai îndelungată perioadă de pace de până acum, ceea ce, la rândul său, a favorizat stabilitatea socială și prosperitatea economică. Adoptarea de către statele membre a valorilor stabilite în tratat creează un fundament comun care constituie trăsătura distinctă a identității și modului de viață europene și oferă Uniunii un loc pe scena mondială.

               (3)

               Uniunea și statele sale membre se confruntă cu o varietate de provocări, printre care populismul, xenofobia, naționalismul care instigă la dezbinare, discriminarea, răspândirea știrilor false și dezinformarea, precum și radicalizarea care duce la extremism violent. Aceste fenomene ar putea constitui o amenințare serioasă la adresa fundamentelor democrațiilor noastre, ar putea submina încrederea în statul de drept și în instituțiile democratice și ar putea sta în calea sentimentului comun de apartenență existent atât în interiorul fiecăreia dintre societățile noastre europene, cât și între acestea.

               (4)

               Necunoașterea originilor Uniunii, a motivelor pentru care a fost creată și a principiilor sale de funcționare favorizează dezinformarea și împiedică formarea unor opinii în cunoștință de cauză referitoare la acțiunile Uniunii. Cunoașterea diversității Uniunii și a statelor sale membre stă la baza respectului reciproc, a înțelegerii și a cooperării în cadrul statelor membre și între acestea.

               (5)

               Educația în toate formele sale, la toate nivelurile și de la vârste fragede joacă un rol central în promovarea valorilor comune. Ea contribuie la asigurarea incluziunii sociale, oferind fiecărui copil o șansă reală și aceleași posibilități de a reuși în viață. Ea le oferă cetățenilor șansa de a deveni activi și de a gândi critic și duce la un grad mai mare de înțelegere a identității europene.

               (6)

               La reuniunea pe tema Agendei liderilor organizată la Göteborg în noiembrie 2017, liderii europeni au dezbătut importanța educației și a culturii pentru viitorul Europei. Ca punct de pornire pentru respectiva dezbatere, Comisia și-a prezentat viziunea asupra unui Spațiu european al educației și a propus o serie de inițiative în comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” (1), potrivit căreia „consolidarea identității noastre europene rămâne esențială, educația și cultura fiind cei mai buni vectori în acest sens”.

               (7)

               În urma reuniunii liderilor de la Göteborg, Consiliul European a evidențiat în concluziile sale din 14 decembrie 2017 faptul că educația și cultura sunt esențiale pentru construirea unor societăți caracterizate prin coeziune și favorabile incluziunii, precum și pentru sprijinirea competitivității noastre (2).

               (8)

               Unul dintre obiectivele cadrului ET2020 pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (3), și anume promovarea echității, a coeziunii sociale și a cetățeniei active, a fost definit pe baza faptului că educația ar trebui să promoveze competențele interculturale, valorile democratice și respectarea drepturilor fundamentale, să prevină și să combată toate formele de discriminare și de rasism și să doteze copiii, tinerii și adulții cu capacitatea de a interacționa pozitiv cu semenii lor care provin din medii diferite.

               (9)

               Declarația de la Paris, adoptată la 17 martie 2015 de miniștrii educației din Europa, a arătat angajamentul statelor membre de a promova valorile comune, de a îmbunătăți gândirea critică și alfabetizarea mediatică, educația favorabilă incluziunii și dialogul intercultural. Răspunsurile primite la o consultare publică la nivelul UE (4) denotă clar că ar trebui promovată educația favorabilă incluziunii. Doar 16 % dintre respondenți consideră că educația atinge în prezent acest obiectiv. 95 % consideră că educația ar trebui să îi ajute pe tineri să înțeleagă importanța valorilor comune și că Uniunea ar trebui să sprijine statele membre în realizarea acestei sarcini (98 %).

               (10)

               O anchetă Eurydice din 2017 pe tema educației civice în școlile din Europa arată că educația civică se află, în prezent, în centrul atenției în mai multe țări europene. Cu toate acestea, aproape jumătate dintre țări încă nu dispun de politici în privința includerii educației civice în formarea inițială a cadrelor didactice. Prin urmare, ar trebui să se prevadă măsuri care să sprijine cadrele didactice și să le ofere mijloacele pentru ca acestea să poată crea o cultură a învățământului deschis și un mediu de învățare deschis și să poată gestiona grupuri de studiu variate, în scopul de a forma competențe civice, de a transmite patrimoniul comun al Europei, de a promova valorile comune și de a reprezenta un exemplu de urmat pentru elevii și studenții lor.

               (11)

               Radicalizarea care duce la extremism violent continuă să fie o problemă acută în mai multe state membre. O parte din soluția la această problemă o reprezintă promovarea, inclusiv prin politici educaționale, a valorilor comune ca factor de coeziune și integrare socială. Pentru a sprijini statele membre în eforturile depuse, în iulie 2017, Comisia Europeană a înființat un grup de experți la nivel înalt privind radicalizarea (5), cu scopul de a identifica măsuri de sprijin, inclusiv în educație.

               (12)

               Cele mai recente rezultate ale sondajului PISA și Monitorul educației și formării 2017 subliniază legătura dintre inegalitățile în domeniul educației și mediul socioeconomic al elevilor și studenților. Datele oferite de PISA arată că elevii din familii mai sărace sunt de trei ori mai predispuși să înregistreze rezultate mai slabe la învățătură decât colegii lor din familii mai bogate și că elevii care provin dintr-un context de migrație sunt de peste două ori mai predispuși să fie slabi la învățătură față de alți colegi. Pentru a preveni marginalizarea tinerilor, este esențial să dispunem de sisteme de educație echitabile și favorabile incluziunii care să încurajeze coeziunea socială, să pună bazele unei cetățenii active și să sporească șansele de inserție profesională.

               (13)

               Studiul internațional privind educația civică realizat în 2016 de Asociația internațională pentru evaluarea realizărilor din domeniul educației sugerează că identitatea națională și identitatea europeană pot coexista în mod pozitiv, fără a intra în contradicție una cu cealaltă. Studiul mai arată că elevii cu niveluri mai ridicate de cunoștințe civice tind totodată să exprime atitudini mai tolerante.

               (14)

               Sondajele Eurobarometru subliniază un nivel extrem de scăzut de cunoștințe despre Uniune. Potrivit unui sondaj de opinie din 2014, 44 % dintre respondenți consideră că au cunoștințe limitate despre cum funcționează Uniunea, iar un sondaj din 2011 arată că o majoritate relativă a respondenților consideră că nu sunt bine informați despre Uniunea Europeană. Același sondaj a indicat totodată că o treime dintre respondenți nu știu exact câte state membre are Uniunea. Sondajul Eurobarometru din 2017 arată că 89 % din tinerii europeni sunt de acord că guvernele naționale ar trebui să consolideze educația școlară în legătură cu drepturile și obligațiile pe care le au în calitate de cetățeni ai Uniunii. În fine, cel mai recent sondaj Eurobarometru subliniază că 35 % dintre respondenți consideră că ar fi foarte util pentru viitorul Europei să avem standarde de educație comparabile.

               (15)

               În acest context, este indispensabil ca statele membre să își intensifice eforturile pentru a continua punerea în aplicare a tuturor obiectivelor Declarației de la Paris din 2015. Este deosebit de important să se continue promovarea valorilor comune ca factori de coeziune și incluziune, să se favorizeze crearea unor medii de învățare participativă la toate nivelurile educației, să se îmbunătățească formarea cadrelor didactice pe tema cetățeniei și a diversității și să se consolideze gândirea critică și alfabetizarea mediatică ale tuturor elevilor și studenților.

               (16)

               Pentru a obține o coeziune mai mare a societăților noastre este indispensabil să se asigure, în mod real, accesul egal la o educație de calitate și favorabilă incluziunii pentru toți elevii și studenții, inclusiv pentru cei proveniți dintr-un context de migrație sau din medii socioeconomice dezavantajate, pentru cei cu nevoi speciale și pentru cei cu handicap – în conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap. În acest demers, statele membre ar putea beneficia de instrumentele existente ale Uniunii, și anume Erasmus+, fondurile structurale și de investiții europene, Europa creativă, Europa pentru cetățeni, programul Drepturi, egalitate și cetățenie, Corpul european de solidaritate și Orizont 2020, precum și de îndrumarea și expertiza Agenției Europene pentru Educație Specială și Incluzivă.

               (17)

               Programul Erasmus+ demonstrează că mobilitatea și contactele transfrontaliere sunt o modalitate eficientă de a experimenta identitatea europeană. Este esențial ca toate categoriile de elevi și studenți din întreaga Europă să poată beneficia în mod egal de oportunitățile pe care le oferă acest program, în special prin schimburile între unitățile de învățământ din statele membre. Mobilitatea virtuală, mai ales prin rețeaua e-Twinning, este un instrument excelent de stabilire a unui contact direct între elevi și va fi utilizată pe scară mai largă în următorii ani, în combinație cu mobilitatea fizică.

               (18)

               Introducerea unei dimensiuni europene a predării ar trebui să aibă drept obiectiv să îi ajute pe elevi și studenți să învețe prin experiență ce înseamnă identitatea europeană în toată diversitatea ei, precum și să întărească un sentiment de apartenență la Europa pozitiv și favorabil incluziunii, care să vină în completarea identităților și tradițiilor locale, regionale și naționale. Introducerea acestei dimensiuni europene a predării este, de asemenea, importantă pentru promovarea unei mai bune înțelegeri a Uniunii și a statelor sale membre.

               (19)

               Prezenta recomandare respectă în întregime principiile subsidiarității și proporționalității. Conținutul prezentei recomandări nu aduce atingere inițiativelor naționale existente în domeniile vizate, în special în domeniul educației civice naționale,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

      Statele membre ar trebui:

      Promovarea valorilor comune

               1.

               să intensifice împărtășirea valorilor comune prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană de la o vârstă fragedă, la toate nivelurile și în toate formele de educație și formare într-o perspectivă a învățării pe toată durata vieții, pentru a întări coeziunea socială și sentimentul comun, pozitiv și favorabil incluziunii de apartenență la nivel local, regional, național și la nivelul Uniunii;

               2.

               să continue punerea în aplicare a angajamentelor asumate prin Declarația de la Paris, îndeosebi:

                           (a)

                           prin promovarea educației în materie de cetățenie activă și de etică, precum și a unui climat deschis în sălile de clasă, pentru a cultiva atitudinile tolerante și democratice și competențele sociale, civice și interculturale;

                           (b)

                           prin consolidarea gândirii critice și a alfabetizării mediatice, în special în ceea ce privește utilizarea internetului și a platformelor de comunicare socială, astfel încât să crească nivelul de conștientizare a riscurilor legate de fiabilitatea surselor de informații și să se dezvolte capacitatea de discernământ;

                           (c)

                           prin utilizarea structurilor existente sau, dacă este necesar, prin dezvoltarea unor noi structuri care să promoveze participarea activă a cadrelor didactice, a părinților, a elevilor și studenților și a comunității în sens mai larg la viața școlară; și

                           (d)

                           prin sprijinirea oportunităților de participare democratică oferite tinerilor, precum și a unei implicări active, critice și responsabile a comunității;

               3.

               să utilizeze în mod eficient instrumentele existente pentru a promova educația civică, de exemplu, Cadrul de referință al competențelor pentru cultura democratică, creat de Consiliul Europei;

      Furnizarea unei educații favorabile incluziunii

               4.

               să promoveze educația favorabilă incluziunii pentru toți elevii și studenții, îndeosebi:

                           (a)

                           prin asigurarea unei educații de calitate pentru toți elevii și studenții de la o vârstă fragedă și pe tot parcursul vieții;

                           (b)

                           prin oferirea sprijinului necesar tuturor elevilor și studenților în funcție de nevoile lor specifice, inclusiv celor care provin din medii socioeconomice defavorizate, dintr-un context de migrație, celor cu nevoi speciale și celor mai dotați;

                           (c)

                           prin înlesnirea tranziției între diferitele parcursuri și niveluri de educație și prin asigurarea furnizării de orientare educațională și profesională corespunzătoare;

               5.

               să recurgă în mod eficient la Agenția Europeană pentru Educație Specială și Incluzivă, pe bază voluntară, pentru a implementa în sistemele lor de învățământ abordări favorabile incluziunii care și-au dovedit succesul și pentru a le monitoriza;

      Promovarea unei dimensiuni europene a predării

               6.

               să promoveze o dimensiune europeană a predării, încurajând:

                           (a)

                           înțelegerea contextului european și a patrimoniului și valorilor comune și conștientizarea unității și a diversității sociale, culturale și istorice a Uniunii și a statelor membre ale Uniunii;

                           (b)

                           înțelegerea originilor și a valorilor Uniunii, precum și a modului său de funcționare;

                           (c)

                           participarea elevilor și a cadrelor didactice la rețeaua e-Twinning, la inițiativele de mobilitate transfrontalieră și la proiectele transnaționale, în special în cadrul școlilor;

                           (d)

                           proiectele locale care au drept obiectiv sensibilizarea față de Uniunea Europeană și o mai bună înțelegere a acesteia în mediile de învățare, îndeosebi prin interacțiunea directă cu tinerii, cum ar fi sărbătorirea anuală, pe bază voluntară, în mediile de învățare, a unei Zile a Uniunii Europene;

      Sprijinirea personalului didactic și a predării

               7.

               să asigure personalului didactic posibilitatea de a promova valorile comune și de a oferi o educație favorabilă incluziunii:

                           (a)

                           prin măsuri care să ofere personalului didactic mijloacele care să îi ajute să transmită valorile comune și să promoveze cetățenia activă, insuflând totodată un sentiment de apartenență și răspunzând diferitelor nevoi ale celor care învață; și

                           (b)

                           prin promovarea educației inițiale și continue, a schimburilor și a activităților de învățare reciprocă și de consiliere reciprocă, precum și prin orientarea și mentoratul personalului didactic;

      Măsuri de punere în aplicare

               8.

               să revizuiască și, dacă este necesar, să îmbunătățească politicile și practicile existente în domeniul educației, al formării și al învățării non-formale, cu scopul de a da curs prezentelor recomandări;

               9.

               să identifice nevoile și să consolideze implicarea cetățenilor, utilizând datele existente sau, dacă este necesar, colectând date noi, în vederea îmbunătățirii procesului de elaborare a unor politici bazate pe elemente concrete în ceea ce privește dimensiunile socială și civică ale educației și formării;

               10.

               să continue colaborarea în cadrele de cooperare strategică ale UE din domeniile educației și formării, tineretului, sportului și culturii prin învățare reciprocă, consiliere reciprocă și schimb de bune practici, în vederea promovării valorilor comune;

               11.

               să utilizeze eficient instrumentele de finanțare ale UE, în special Erasmus+, fondurile structurale și de investiții europene, Europa creativă, Europa pentru cetățeni, programul „Drepturi, egalitate și cetățenie” și Orizont 2020, în vederea punerii în aplicare a prezentelor recomandări;

         SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

               12.

               de a sprijini statele membre în punerea în aplicare a prevederilor prezentei recomandări prin modalitățile de finanțare și instrumentele disponibile, cum ar fi programul Erasmus+, îndeosebi prin intermediul mobilității în scop educațional la toate nivelurile educației, punând accentul pe școli, pe proiecte transnaționale, pe rețeaua e-Twinning, precum și pe activitățile Jean Monnet;

               13.

               de a sprijini reformele de politică și îmbunătățirea practicilor la nivel național și regional prin intermediul cadrului ET2020 pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale și al oricărui cadru care îi va urma acestuia;

               14.

               de a elabora și de a revizui periodic, după caz, instrumente de referință practice și documente de orientare pentru factorii de decizie politică și practicieni, precum și de a sprijini cercetarea și implicarea părților interesate pentru a răspunde nevoilor de cunoștințe;

               15.

               de a examina și de a evalua acțiunile întreprinse pentru a da curs prezentei recomandări, în special prin intermediul cadrului ET2020, inclusiv al Monitorului educației și formării.

      Adoptată la Bruxelles, 22 mai 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) – Noi priorități pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (JO C 417, 15.12.2015, p. 25).

      (4)  SWD(2018) 13 final.

      (5)  Decizia Comisiei din 27 iulie 2017 de instituire a Grupului de experți la nivel înalt privind radicalizarea al Comisiei (JO C 252, 3.8.2017, p. 3).


title: Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria

text:
               27.6.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 223/1

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 22 iunie 2018
   în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria
   (2018/C 223/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 121 din tratat statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

               (2)

               Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Ungariei să realizeze o ajustare bugetară de 0,6 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu era respectat cu un efort mai mic (2).

               (4)

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018 și a datelor privind rezultatele din 2017 validate de Eurostat, creșterea cheltuielilor publice, fără măsurile discreționare privind veniturile și măsurile cu caracter excepțional, a depășit cu mult rata criteriului de referință privind cheltuielile în 2017, ceea ce indică o abatere semnificativă de la ajustarea structurală necesară (și anume o abatere de 2,4 % din PIB). În 2017, de la o poziție de –1,8 % din PIB-ul potențial în 2016, soldul structural s-a deteriorat la –3,1 % din PIB, ceea ce indică de asemenea o abatere semnificativă (și anume o abatere de 1,4 % din PIB). Evaluarea globală a indicat faptul că criteriul de referință privind cheltuielile a fost afectat negativ de trei elemente, și anume o rată de creștere potențială și de un deflator PIB prea scăzute pe termen mediu care au stat la baza criteriului de referință privind cheltuielile, precum și de un efect permanent privind veniturile. După corectarea acestor factori, criteriul de referință privind cheltuielile pare să reflecte în mod adecvat efortul bugetar și indică o abatere semnificativă. Această concluzie este confirmată de evaluarea pilonului soldului structural, care, după ajustarea în funcție de impactul scăderii cheltuielilor cu dobânzile, volatilității investițiilor și veniturilor excepționale, indică în continuare o abatere semnificativă. Prin urmare, evaluarea globală duce la concluzia că abaterea constatată de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017 este semnificativă.

               (5)

               La 23 mai 2018, în urma unei evaluări globale, Comisia a considerat că în Ungaria există o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a adresat Ungariei un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat și cu articolul 10 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (6)

               În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în termen de o lună de la data adoptării avertismentului, Consiliul urmează să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să ia măsurile de politică necesare. Regulamentul (CE) nr. 1466/97 prevede că recomandarea va stabili un termen de maximum cinci luni pentru corectarea abaterii de către statul membru. Având în vedere acestea, pare adecvat să se prevadă data de 15 octombrie 2018 ca termenul-limită până la care Ungaria să corecteze abaterea. Până la acest termen, Ungaria ar trebui să prezinte un raport referitor la măsurile luate pentru a da curs prezentei recomandări.

               (7)

               Se estimează că în 2017 soldul structural al Ungariei s-a abătut cu 1,6 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu de –1,5 % din PIB ca deficit structural. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018 referitoare la deviația PIB-ului, Ungaria se află într-o situație economică normală în 2018. Ponderea datoriei publice a Ungariei în PIB depășește pragul de 60 %. Efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de ajustare stabilită de comun acord în temeiul PSC, care ține cont de circumstanțele economice și de problemele de sustenabilitate predominante, se ridică la cel puțin 1 % din PIB pentru 2018. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 indică o nouă deteriorare a soldului structural, cu 0,5 % din PIB în 2018. Prin urmare, o îmbunătățire structurală minimă de 1 % din PIB în 2018 impune adoptarea unor măsuri cu un randament total de 1,5 % din PIB față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din primăvara anului 2018. Având în vedere amploarea semnificativă a efortului de consolidare structurală necesar care rezultă din cerința de ajustare minimă, este oportun să nu se impună nicio altă ajustare în plus față de cerința minimă de 1 % din PIB.

               (8)

               Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1 % din PIB în 2018 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 2,8 % în 2018.

               (9)

               Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică.

               (10)

               În vederea atingerii obiectivelor bugetare recomandate, este esențial ca Ungaria să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente,

         RECOMANDĂ CA UNGARIA:

               1.

               să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1 % din PIB, repunând astfel statul membru pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

               2.

               să utilizeze orice câștig excepțional în vederea reducerii deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural public într-o manieră favorabilă creșterii;

               3.

               să prezinte Consiliului, până la 15 octombrie 2018, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat în urma prezentei recomandări; raportul ar trebui să prezinte măsuri detaliate în mod suficient și anunțate în mod credibil, incluzând impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru 2018.

      Prezenta recomandare se adresează Ungariei.
      Adoptată la Luxemburg, 22 iunie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. GORANOV

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2016 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2016 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2016 (JO C 299, 18.8.2016, p. 49).


title: Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România

text:
               27.6.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 223/3

         RECOMANDAREA CONSILIULUI
   din 22 iunie 2018
   în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România
   (2018/C 223/02)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 121 din tratat, statele membre promovează soliditatea pe termen mediu a finanțelor publice prin coordonarea politicilor economice și prin supraveghere multilaterală, pentru a evita apariția unor deficite publice excesive.

               (2)

               Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

               (3)

               La 16 iunie 2017, Consiliul a recomandat (2) României să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (3) nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB, repunând astfel țara pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. La 5 decembrie 2017, Consiliul a concluzionat că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 16 iunie 2017. Pe baza acestei constatări, la 5 decembrie 2017 Consiliul a emis o recomandare revizuită (4) prin care se solicita României să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB.

               (4)

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018 și a datelor privind rezultatele din 2017 validate de Eurostat, creșterea cheltuielilor publice primare nete în 2017 a depășit cu mult criteriul de referință privind cheltuielile, ceea ce indică o abatere semnificativă cu o marjă largă (și anume o abatere de 3,3 % din PIB). Soldul structural s-a deteriorat, atingând –3,3 % din PIB, de la o poziție de –2,1 % din PIB în 2016, ceea ce indică, de asemenea, o abatere semnificativă cu o marjă largă de la ajustarea structurală recomandată (și anume o abatere de 1,7 % din PIB). Mărimea abaterii indicată de soldul structural este influențată negativ de o estimare punctuală mai ridicată a creșterii PIB-ului potențial față de media pe termen mediu care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile, precum și de o reducere a investițiilor publice, care este atenuată în cadrul criteriului de referință privind cheltuielile. Independent de diferența respectivă, ambii indicatori confirmă o abatere semnificativă de la cerințele componentei preventive a PSC în 2017.

               (5)

               La 23 mai 2018, în urma unei evaluări globale, Comisia a considerat că în România există o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a adresat României un avertisment în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat și cu articolul 10 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (6)

               În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, în termen de o lună de la data adoptării avertismentului, Consiliul urmează să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să ia măsurile de politică necesare. Regulamentul (CE) nr. 1466/97 prevede că recomandarea va stabili un termen de maximum cinci luni pentru corectarea abaterii de către statul membru. În acest sens, data de 15 octombrie 2018 pare adecvată ca termen-limită până la care România să corecteze abaterea. Până la acest termen, România ar trebui să prezinte un raport referitor la măsurile luate pentru a da curs prezentei recomandări.

               (7)

               Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017 referitoare la deviația PIB-ului, România se află într-o situație economică normală în 2018 și în 2019. Ponderea datoriei publice a României este sub pragul de 60 % din PIB. Prin urmare, efortul minim necesar de ajustare structurală prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și de matricea de ajustare convenită de comun acord în temeiul PSC, care ține cont de circumstanțele economice predominante și de eventualele probleme de sustenabilitate, se ridică la 0,5 % din PIB atât pentru 2018, cât și pentru 2019.

               (8)

               Deficitul structural al României a crescut cu 2,1 % din PIB în 2016 și cu 1,2 % din PIB în 2017, pentru a atinge 3,3 % din PIB în 2017. Un efort suplimentar și persistent, care este necesar pentru a corecta abaterea cumulată și pentru a readuce România pe o traiectorie de ajustare adecvată în urma derapajelor care au avut loc în 2016 și în 2017, ar trebui să completeze cerința de ajustare minimă. Un efort suplimentar de 0,3 % din PIB pare adecvat având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

               (9)

               Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 0,8 % din PIB atât în 2018, cât și în 2019 este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2018 și 5,1 % în 2019.

               (10)

               Previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 estimează o deteriorare și mai mare a soldului structural, cu 0,4 % din PIB în 2018 și cu încă 0,4 % din PIB în 2019. Prin urmare, o îmbunătățire structurală de 0,8 % din PIB atât în 2018, cât și în 2019 implică necesitatea de a adopta măsuri cu un randament structural total de 1,2 % din PIB în 2018 și măsuri suplimentare cu un randament structural de 1,2 % din PIB în 2019 față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din primăvara anului 2018.

               (11)

               Previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 estimează un deficit public de 3,4 % din PIB în 2018 și de 3,8 % din PIB în 2019, care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară pare a fi adecvată și pentru a asigura faptul că România respectă cu o marjă valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB în 2018 și în 2019.

               (12)

               Faptul că nu s-a dat curs recomandărilor anterioare de corectare a abaterii semnificative constatate și riscul de depășire a valorii de referință din tratat de 3 % din PIB impun luarea unor măsuri urgente pentru ca politica fiscală a României să fie repusă pe o traiectorie prudentă.

               (13)

               Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică.

               (14)

               În vederea atingerii obiectivelor bugetare recomandate, este esențial ca România să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente,

         RECOMANDĂ CA ROMÂNIA:

               1.

               să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018 și 5,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB în fiecare an, repunând astfel statul membru pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

               2.

               să utilizeze orice profit excepțional în vederea reducerii deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural public într-o manieră favorabilă creșterii;

               3.

               să prezinte Consiliului, până la 15 octombrie 2018, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat în urma prezentei recomandări; raportul ar trebui să prezinte măsuri detaliate în mod suficient și anunțate în mod credibil, incluzând impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru perioada 2018-2019.

      Prezenta recomandare se adresează României.
      Adoptată la Luxemburg, 22 iunie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. GORANOV

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 216, 6.7.2017, p. 1).

      (3)  Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

      (4)  Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 439, 20.12.2017, p. 1).


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 6 iulie 2018 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banka Slovenije (BCE/2018/18)

text:
               24.7.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 260/1

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
      din 6 iulie 2018
      către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banka Slovenije
      (BCE/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
      întrucât:

                  (1)

                  Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

                  (2)

                  Mandatul auditorilor externi actuali ai Banka Slovenije, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2017. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2018.

                  (3)

                  Banka Slovenije a selectat Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2018-2020,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      Se recomandă desemnarea Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. drept auditori externi ai Banka Slovenije pentru exercițiile financiare 2018-2020.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 6 iulie 2018.

               Președintele BCE

            Mario DRAGHI