title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Greciei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/29

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Greciei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/08)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Grecia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 25 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Greciei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Grecia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Grecia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul său final, Grecia ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile planificate și măsurile evidențiate în proiectul de plan și să exploreze mai aprofundat interconexiunile de politică mai dificile. O astfel de interconexiune este constituită de sinergiile din cadrul dimensiunii referitoare la decarbonizare, de exemplu impactul politicilor planificate în materie de bioenergie asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. O altă interconexiune constă în sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, de exemplu prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă și de siguranța alimentării cu energie. De asemenea, eficiența energetică ar putea fi luată în considerare în ceea ce privește reducerea sărăciei energetice. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  De asemenea, o contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi includerea sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, de exemplu prin intermediul unor măsuri pentru decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și al unei analize mai cuprinzătoare privind poziția actuală a acestui sector pe piața mondială care să evidențieze atuurile concurențiale și provocările potențiale. O altă contribuție benefică ar fi furnizarea unor detalii suplimentare privind economiile de emisii de gaze cu efect de seră rezultate din acțiuni legate de economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Grecia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Greciei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA GRECIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A permite realizarea la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a contribuției de 31 % a Greciei la ținta UE privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin includerea în planul final, printre altele, a unei traiectorii orientative care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999, și a prevedea politici și măsuri detaliate și cuantificate care să îndeplinească obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001. A reconcilia obiectivele prezentate în proiectul de plan referitoare la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii cu ținta orientativă inclusă la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și obiectivele referitoare la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor cu ținta inclusă la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea atât a consumului de energie primară, cât și a consumului final de energie, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini aceste eforturi prin politici și măsuri care să genereze economii de energie suplimentare până în 2030. A preciza calendarul pentru adoptarea și punerea în aplicare a politicilor prevăzute a fi instituite începând din 2020, în special în cazul noilor instrumente. Măsurile prevăzute pentru îndeplinirea obiectivului privind economiile cumulative ar trebui elaborate la o scară adecvată.

                  3.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, în special în ceea ce privește gazele naturale. A include o evaluare a modului în care proiectele de infrastructură și cooperarea regională contribuie la îndeplinirea obiectivelor referitoare la securitatea energetică, utilizând cooperarea regională și flexibilitățile pentru a profita de oportunitățile oferite de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru modernizarea economiei Greciei.

                  4.

                  A include obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri pentru intensificarea concurenței pe piețele angro și cu amănuntul, în conformitate cu angajamentul asumat în cadrul programului bazat pe Mecanismul european de stabilitate (MES), de a reduce, până în 2020, la mai puțin de 50 % cotele pe piețele cu amănuntul și angro ale operatorului tradițional. Punerea în aplicare a modelului-țintă pentru energia electrică și a cuplării piețelor cu țările vecine, pe baza calendarelor convenite în cadrul mecanismului de supraveghere ulterior programului.

                  5.

                  A cuantifica mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, cu Bulgaria și Cipru, precum și cu țările CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei). A consolida, în contextul inițiativei „Energie curată pentru insulele din UE”, cooperarea cu statele membre și regiunile insulare care se confruntă cu același gen de provocări geografice, climatice și legate de infrastructură și care se bucură de oportunități similare pe parcursul tranziției lor energetice. A explora potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice și a Mării Ionice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice. Schimburile regionale ar putea să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în vederea schimbărilor prin care urmează să treacă sistemele de electricitate pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, ceea ce va spori importul și exportul de energie electrică și va face ca flexibilitatea sistemelor să fie și mai necesară. A utiliza, de asemenea, cooperarea bilaterală și flexibilitățile pentru a profita de oportunitățile oferite de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru modernizarea economiei Greciei.

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă, al competențelor și al formării profesionale. A furniza informații mai detaliate privind proiectele de sprijinire a unei tranziții juste și echitabile, specificând forma de sprijin și impactul inițiativelor și stabilind, de asemenea, legătura cu tranziția regiunilor carbonifere, industriale sau mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM (2019) 508 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/33

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/09)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Spania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 22 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Spania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Spania (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  Există o amplă coerență a obiectivelor în cadrul dimensiunilor și între dimensiuni, în special în ceea ce privește decarbonizarea și eficiența energetică. În planul său final, Spania ar trebui, de asemenea, să descrie interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate și să le cuantifice, dacă este posibil. Atenția ar putea fi concentrată asupra sinergiilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de legătura acesteia cu rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile politicilor planificate referitoare la renunțarea treptată la centralele pe cărbune și la centralele nucleare, inclusiv interacțiunile strategiei referitoare la utilizarea instalațiilor din ciclul combustibilului nuclear existente în țară, cu impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie și cu impactul pătrunderii sporite a energiei din surse regenerabile asupra pieței interne. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Spania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA SPANIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 42 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Spaniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8) și permițând realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A furniza detalii suplimentare privind măsurile de reducere a poverii administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A analiza mai în detaliu modul în care ar trebui dezvoltate în continuare măsurile actuale în vederea atingerii nivelului de ambiție referitor la realizarea economiilor de energie preconizate. Prin măsuri de acest gen va trebui să se obțină multiplicarea economiilor de energie, în comparație cu realizările actuale, iar provocările aferente unei astfel de înălțări semnificative a nivelului ar trebui să fie luate în considerare în mod corespunzător.

                  3.

                  A dezvolta în continuare măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și informațiile privind renunțarea treptată la energia nucleară.

                  4.

                  A defini obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri pentru gestionarea evoluției previzibile a deficitelor tarifare în sectorul energiei electrice și în cel al gazelor și a potențialelor impacturi ale măsurilor avute în vedere. A stabili o strategie și un calendar pentru progresele în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață.

                  5.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica buna cooperare regională actuală cu Franța și Portugalia pentru a cuprinde mai ales piața internă a energiei și securitatea energetică, în special interconexiunile transfrontaliere și transregionale. A avea în vedere consolidarea măsurilor legate de cooperarea regională în materie de energie din surse regenerabile și de eficiență energetică.

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Mai exact, planul ar trebui să abordeze impacturile asupra regiunilor carbonifere și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și să integreze strategia națională pentru tranziția energetică. A include o evaluare specifică a problemei sărăciei energetice, precum și eventualele obiective conexe sau politici ori măsuri specifice impuse prin Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1008 final.

         (5)  COM (2019) 509 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Franței pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/36

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Franței pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/10)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Franța a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 15 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Franței, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Franța (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Franța (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, Franța ar trebui să țină seama de interacțiunile dintre dimensiuni. De exemplu, măsurile pentru îmbunătățirea eficienței energetice sau pentru sporirea utilizării vehiculelor electrice vor consolida securitatea aprovizionării, reducând nevoia de importuri de petrol și gaz. Proiectul de plan național integrat privind energia și clima recunoaște faptul că eficiența energetică este primul principiu care ghidează eforturile de realizare a tranziției energetice. Sunt incluse câteva interacțiuni negative între politici și măsuri în cadrul unei dimensiuni și sunt incluse câteva obiective în cadrul unei alte dimensiuni. Este nevoie de o analiză aprofundată a evoluțiilor sarcinii maxime din perioada 2021-2030, precum și de o evaluare precisă a securității energetice și a interconexiunilor și este necesară stabilirea unor obiective în consecință. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Planul final ar putea include mai multe informații privind modul în care riscurile legate de schimbările climatice ar putea afecta aprovizionarea cu energie.

                  (14)

                  Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Franța sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Franței, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA FRANȚA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 33 %, aceasta fiind contribuția Franței la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A reconcilia obiectivele referitoare la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor – prezentate în proiectul de plan național integrat privind energia și clima – cu ținta orientativă inclusă la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și, respectiv, cu ținta referitoare la sectorul transporturilor de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A reexamina eforturile privind reducerea consumului de energie primară, menite a contribui la atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. Contribuția Franței în ceea ce privește consumul final de energie este suficient de ambițioasă. A include în planul național integrat final privind energia și clima detalii privind impacturile preconizate ale politicilor și măsurilor planificate, pentru a se garanta că scara de punere în aplicare a acestora va fi suficientă pentru realizarea reducerilor necesare ale consumului de energie.

                  3.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și informațiile privind capacitatea de producție de energie nucleară planificată.

                  4.

                  A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro mai competitive, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață.

                  5.

                  A cuantifica mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A intensifica buna cooperare regională actuală cu Spania, Portugalia și țările din cadrul forumului pentalateral (10). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice. A continua cooperarea cu Portugalia și Spania, în special în ceea ce privește interconexiunile transfrontaliere și transregionale. A avea în vedere consolidarea măsurilor legate de cooperarea regională în domeniul energiei din surse regenerabile. A avea în vedere, de asemenea, intensificarea acordurilor de cooperare regională cu alte state membre, pentru a cuprinde domenii noi, precum evaluarea capacității de producție regionale și cercetarea și inovarea în privința unor tehnologii de interes comun.

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea unei evaluări a numărului și a tipului gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, pentru a se putea evalua eventuala necesitate a stabilirii unui obiectiv orientativ referitor la reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1009 final.

         (5)  COM (2019) 510 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

         (10)  Austria, Belgia, Franța, Germania, Luxemburg, Țările de Jos și Elveția.


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Croației pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/40

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Croației pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/11)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Croația a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Croației, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de faptul că Comisia trebuie să pună laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național, și de nevoia de a evita riscul întârzierii planului național al statului membru.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Croația (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Croația (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care este publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul final, ar trebui să se țină seama de coerența dintre diferitele dimensiuni. De exemplu, planurile Croației de consolidare a securității energetice prin explorarea posibilității de a mări producția internă de resurse de hidrocarburi ar trebui examinate prin prisma îndeplinirii obiectivelor legate de dimensiunea referitoare la decarbonizare și prin raportarea la principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Alte exemple sunt impactul utilizării sporite a bioenergiei asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și riscurile legate de schimbările climatice asupra securității energetice.

                  (14)

                  O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi detalierea aspectelor referitoare la competitivitate, pentru a cuprinde în mod specific sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Croația sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Croației, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA CROAȚIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 36,4 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Croației la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, cu politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a spori nivelul de ambiție în scopul atingerii țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii și măsuri suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A înălța nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A justifica politicile și măsurile propuse printr-o evaluare a impactului care să estimeze economiile preconizate și să ofere un calendar realist de punere în aplicare a măsurilor prevăzute.

                  3.

                  A stabili obiective și ținte progresiste și măsurabile referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe lichide și competitive angro și cu amănuntul, atât prin stimularea concurenței în interiorul țării, inclusiv prin realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață, cât și prin eliminarea barierelor din calea comerțului transfrontalier.

                  4.

                  A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  5.

                  A continua eforturile de cooperare regională legate de planul național privind energia și clima în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei). Aceste eforturi ar putea viza mai ales aspecte precum integrarea mai accentuată în piața internă a energiei, evaluarea adecvanței sistemului, tranziția justă, decarbonizarea și utilizarea energiei din surse regenerabile. A explora potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice.

                  6.

                  A-și extinde analiza referitoare la costurile și la sursele investițiilor – care include finanțarea adecvată la nivel național și regional și la nivelul Uniunii și care este furnizată în cazul unor măsuri referitoare la transporturi și la eficiența energetică – pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru a-și moderniza economia cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

                  7.

                  A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată.

                  8.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea unei evaluări a numărului și a tipului gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, pentru a se putea evalua necesitatea stabilirii unui obiectiv orientativ referitor la reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 224.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1010 final.

         (5)  COM(2019) 511 final din 5 iunie 2019.

         (6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 224.

         (7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 224.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

         (9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Italiei pentru perioada 2021-2030

text:
               3.9.2019

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 297/44

      RECOMANDAREA COMISIEI
      din 18 iunie 2019
      privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Italiei pentru perioada 2021-2030
      (2019/C 297/12)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      întrucât:

                  (1)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

                  (2)

                  Italia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 8 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

                  (3)

                  În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Italiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

                  (4)

                  În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

                  (5)

                  În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

                  (6)

                  Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

                  (7)

                  În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

                  (8)

                  Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

                  (9)

                  În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Italia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Italia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

                  (10)

                  În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

                  (11)

                  Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

                  (12)

                  Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

                  (13)

                  În planul său național integrat final privind energia și clima, Italia ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile și măsurile planificate evidențiate în proiectul său de plan național integrat privind energia și clima și să exploreze mai aprofundat interconexiunile de politică mai dificile, în special cele dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă. Sunt așteptate mai multe detalii, în special privind: (i) consecințele renunțării treptate la centralele pe cărbune și evoluția preconizată a rolului gazelor în cadrul mixului energetic; (ii) modul în care urmează a fi realizată pătrunderea sporită a energiei din surse regenerabile; (iii) impacturile mecanismului de asigurare a capacității din Italia în ceea ce privește prețurile pentru consumatorii de energie; (iv) evoluția preconizată a subvențiilor pentru combustibilii fosili. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

                  (14)

                  O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi evidențierea domeniilor cu avantaje competitive și a potențialelor provocări la nivel mondial pentru sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin furnizarea de detalii suplimentare privind economiile de emisii de gaze cu efect de seră obținute grație unor acțiuni legate de economia circulară.

                  (15)

                  Recomandările Comisiei pentru Italia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Italiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

            RECOMANDĂ CA ITALIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

                  1.

                  A susține nivelul de ambiție binevenit al Italiei pe care îl reprezintă o pondere de 30 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție privind utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001. A prevedea măsuri în scopul atingerii țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A reduce incertitudinea în materie de reglementare și complexitatea și a furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001.

                  2.

                  A se asigura că, în ceea ce privește eficiența energetică, instrumentele de politică esențiale ilustrate în proiectul de plan național integrat privind energia și clima vor genera economii adecvate în perioada 2021-2030. A reflecta în mod adecvat, în planul național integrat final privind energia și clima și în rapoartele intermediare următoare, actualizările și îmbunătățirile avute în vedere pentru schemele de sprijin existente. A potența aceste scheme pentru a face posibilă îndeplinirea obiectivelor indicate în ceea ce privește economiile de energie. A continua eforturile de consolidare a măsurilor privind eficiența energetică în sectorul construcțiilor (în cazul clădirilor publice și private, noi sau existente) și în sectorul transporturilor, dat fiind potențialul semnificativ, dar nevalorificat.

                  3.

                  A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea. A ține seama de contextul regional și de potențialul real al liniilor de interconexiune și al capacităților de producție ale țărilor învecinate, atunci când se evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice. A clarifica în ce măsură evoluția preconizată în sectorul gazelor este compatibilă cu obiectivele declarate în materie de decarbonizare și cu renunțarea treptată – avută în vedere – la centralele termoelectrice pe cărbune.

                  4.

                  A stabili obiective, etape și calendare clare pentru realizarea reformelor avute în vedere în cadrul piețelor energiei, mai ales în cadrul piețelor angro ale gazelor naturale, precum și în cadrul piețelor cu amănuntul ale energiei electrice și ale gazelor naturale.

                  5.

                  A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2021-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice.

                  6.

                  A desfășura consultări cu țările învecinate și în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei), în scopul finalizării planului național integrat privind energia și clima. A explora mai în profunzime potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice, precum și a valorifica în continuare potențialul unei cooperări mai strânse în zona mediteraneeană.

                  7.

                  A enumera acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea treptată a subvențiilor energetice, în special a celor pentru combustibilii fosili.

                  8.

                  A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, inclusiv din perspectivă cantitativă.

                  9.

                  A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă, al competențelor și al distribuției veniturilor, inclusiv pentru regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și în regiunile industriale. A completa abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, prin includerea de ținte măsurabile specifice și de detalii privind resursele financiare pentru punerea în aplicare a politicilor descrise, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999.

         Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

               Pentru Comisie

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Membru al Comisiei

         (1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1011 final.

         (5)  COM (2019) 512 final din 5 iunie 2019.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).