title: Recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a Deciziei 2005/694/CE privind existenţa unui deficit excesiv în Italia

text:
     RO

RO        RO
 ---pagebreak---                    COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                    Bruxelles, 7.5.2008
                                                    SEC(2008) 574 final

                                      Recomandare de

                               DECIZIE A CONSILIULUI

     de abrogare a Deciziei 2005/694/CE privind existența unui deficit excesiv în Italia

                                   (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                            EXPUNERE DE MOTIVE

     1.       CONTEXT

     Articolul 104 din Tratat stabilește obligația statelor membre de a evite deficitele excesive și
     prevede o procedură pentru identificarea și corectarea acestora. Procedura aplicabilă
     deficitelor excesive (PDE) este menționată, de asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 1467/97
     al Consiliului privind „accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv”1, care
     face parte din Pactul de stabilitate și creștere. În conformitate cu articolul 104 alineatul (2) din
     Tratat, Comisia trebuie să monitorizeze respectarea disciplinei bugetare pe baza a două
     criterii, și anume: (a) dacă raportul dintre deficitul public planificat sau real și produsul intern
     brut depășește valoarea de referință de 3% din PIB (cu excepția cazului în care raportul s-a
     diminuat în mod semnificativ și constant și atinge un nivel apropiat de valoarea de referință,
     sau depășirea valorii de referință este excepțională și temporară, iar respectivul raport se
     menține aproape de valoarea de referință); și (b) dacă raportul dintre datoria publică și
     produsul intern brut depășește valoarea de referință de 60% din PIB (cu excepția cazului în
     care acest raport se diminuează suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm
     satisfăcător).

     În conformitate cu Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la
     Tratat, Comisia furnizează datele privind punerea în aplicare a PDE. În cadrul aplicării acestui
     Protocol, statele membre trebuie să transmită datele privind deficitele și datoriile publice și
     variabilele conexe, de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1 octombrie, în
     conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului2,3.

     La 7 iunie 2005, Comisia a inițiat PDE pentru Italia prin adoptarea unui raport în conformitate
     cu articolul 104 alineatul (3), pe baza unui deficit public general de 3,1% din PIB și a unei
     datorii publice de 106 - 107% din PIB atât în 2003, cât și în 2004.4 La 28 iulie 2005, Consiliul
     a decis, pe baza unei recomandări a Comisiei, că în Italia există un deficit excesiv în
     conformitate cu articolul 104 alineatul (6)5. În același timp, pe baza unei alte recomandări a
     Comisiei, Consiliul a adresat Italiei recomandări în conformitate cu articolul 104 alineatul (7)
     în vederea soluționării situației de deficit excesiv, cel târziu până în 20076. Autorităților
     italiene le-au fost adresate. în mod specific, următoarele recomandări: să implementeze
     riguros bugetul pentru anul 2005; să ia măsurile necesare pentru a garanta o reducere
     cumulativă a deficitul ajustat ciclic, fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte
     măsuri temporare, de cel puțin 1,6% din PIB în perioada 2006-2007 față de nivelul din 2005,
     cu realizarea, în 2006, a unei corecții de cel puțin jumătate din nivelul stabilit. În plus,

     1
            JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174,
            7.7.2005, p. 5).
     2
            JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005
            (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).
     3
            Cea mai recentă notificare a Italiei poate fi găsită la:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEC(2005) 750. În urma unor revizuiri succesive, deficitul public general este în prezent raportat la
            3,5% din PIB atât în 2003 cât și în 2004. Pentru aceiași ani, rata datoriei a fost revizuită și diminuată la
            aproximativ 104% din PIB, în principal datorită unei valori nominale a PIB estimate a fi mai ridicată în
            prezent.
     5
            JO L 266, 11.10.2005, p. 57.
     6
            Toate documentele privind PDE pentru Italia pot fi găsite la următoarea adresă:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

RO                                                          2                                                              RO
 ---pagebreak---      autorităților italiene li s-a recomandat să asigure diminuarea suficientă a ratei datoriei publice
     brute și apropierea acesteia de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător, în conformitate
     cu corectarea deficitului excesiv, prin restabilirea, pe termen mediu, a unui nivel adecvat al
     excedentului primar. Pe lângă aceasta, autorităților italiene li s-a recomandat să acorde o
     atenție specială altor factori în afară de necesarul net de finanțare, precum operațiunile în
     afara bugetului, care contribuie la modificarea nivelurilor datoriilor. În plus, Consiliul a
     solicitat autorităților italiene să se asigure că o reducere a deficitului ajustat ciclic cu cel puțin
     0,5% din PIB pe an după corectarea deficitului excesiv, fără a include măsurile cu caracter
     excepțional și alte măsuri temporare, susține consolidarea bugetară spre poziția pe termen
     mediu a finanțelor publice aproape la nivelul balanței sau peste acest nivel.

     În cele din urmă, Consiliul a solicitat autorităților italiene să amelioreze în continuare
     colectarea și prelucrarea datelor publice generale.

     Tabelul 1: Ajustare avizată de Consiliu la 28 iulie 2005

     % din PIB, cu excepția unor dispoziții       2005                2006                   2007
     contrare

     Balanța generală a administrației             -4,3          deficit clar < 4       deficit clar < 3
     publice
                                                    0.4                 -                      -
     Măsuri temporare

     modificarea balanței structurale                            +1,6 în 2006-2007 față de 2005 (cel
                                                                               puțin)

                                                             cel puțin jumătate din această valoare în
                                                                               2006

     m.p.: creștere reală PIB (%)                    0                 1,5                    1,5

     Notă: balanță structurală = balanță ajustată ciclic, fiind excluse măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri
     temporare

     Sursa: Recomandare a Consiliului în temeiul articolului 104 alineatul (7), care citează previziunile din primăvara
     2005 ale serviciilor Comisie și care include evaluări ulterioare

     La 22 februarie 2006, și anume după expirarea termenului limită pentru luarea măsurilor
     stabilite în recomandarea Consiliului, Comisia a adoptat o comunicare adresată Consiliului în
     care se menționează că acțiunile întreprinse până la acea dată de Italia par să fie conforme cu
     recomandarea Consiliului și că, deși situația bugetară rămânea vulnerabilă, nu mai erau
     necesare, în acea etapă, acțiuni suplimentare în cadrul procedurii aplicabile deficitelor
     excesive7. La ședința sa din 14 martie 2006, Consiliul a fost de acord cu această evaluare.

     În conformitate cu articolul 104 alineatul (12), o decizie a Consiliului privind existența unui
     deficit excesiv trebuie abrogată, pe baza unei recomandări a Comisiei, atunci când, în opinia
     Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

     7
              SEC(2006) 238.

RO                                                           3                                                            RO
 ---pagebreak---      2.       EVOLUŢII RECENTE PRIVIND DEFICITUL

     Datele publicate de oficiul național de statistică la 29 februarie 2008 au confirmat un deficit
     public general de 3,5% din PIB atât în 2003, cât și în 2004, în urma unor revizuiri succesive
     ale valorii de 3,1% din PIB care a determinat Comisia să inițieze o procedură aplicabilă
     deficitelor excesive pentru Italia în 2005. Deficitul pentru cei doi ani menționați ar fi fost și
     mai ridicat în absența măsurilor cu caracter excepțional, și anume cu 1¾% și respectiv 1¼%
     din PIB De la o valoare de aproximativ 5% din PIB la sfârșitul anilor `90, excedentul primar a
     scăzut rapid la 1,2% în 2004. În 2005, când PIB a stagnat, deficitul public general a atins o
     valoare de 4,2% din PIB, în pofida măsurile cu caracter excepțional care au dus la o reducere
     a deficitului de ½%, iar excedentul primar s-a redus aproape la zero.

     Datele raportate de Italia înaintea lunii aprilie 2008 indică faptul că a avut loc o ajustare
     bugetară semnificativă în 2006, când deficitul public general a atins 3,4% din PIB8. Această
     cifră este comparabilă cu obiectivul privind deficitul, stabilit la 3,5% din PIB în versiunea
     actualizată din decembrie 2005 a programului de stabilitate9. Deficitul global a fost afectat în
     mod negativ de decizia guvernului de a anula datoria societății de căi ferate provenită în urma
     proiectului de mare viteză, care a dus la o creștere a deficitului cu 0,9% din PIB. Ajustarea
     nominală de aproximativ 0,9 puncte procentuale din PIB între 2005 și 2006 s-a datorat unor
     venituri spectaculare, alături de o ușoară scădere a raportului dintre cheltuielile primare
     curente și PIB, obținută grație unui consum intermediar aproape neschimbat. Acest lucru a
     compensat anularea datoriei societății de căi ferate mai sus menționată. Creșterea substanțială
     a multora dintre venituri s-a datorat unui număr de măsuri înscrise în legea bugetului pe 2006
     și într-un pachet bugetar suplimentar adoptat la mijlocul anului. Încasările de TVA, precum și
     încasările taxelor pe venit pentru persoanele fizice și juridice, au crescut cu 0,3 puncte
     procentuale din PIB în fiecare an.

     În 2006 veniturile au crescut cu 1½ puncte procentuale din PIB față de 2005, exceptând
     măsurile cu caracter excepțional, în timp ce cheltuielile au scăzut cu mai mult de ¼ puncte
     procentuale din PIB, exceptând măsurile cu caracter excepțional. Excluzând măsurile cu
     caracter excepțional și pe cele temporare,10 deficitul din 2006 a scăzut la 3% din PIB, de la
     valoarea de 4,8% în 2005.

     În 2006, balanța structurală, și anume balanța bugetară exceptând variațiile ciclice și pe cele
     cu caracter excepțional, s-a ameliorat cu 1,7 puncte procentuale din PIB față de 2005, cu mult
     peste cele 0,8 puncte procentuale solicitate în recomandarea Consiliului din iulie 2005 în
     temeiul articolului 104 alineatul (7).

     8
            Deficitul anului 2006 a fost revizuit și redus de la valoarea de 4,4% din PIB comunicată înainte de luna
            aprilie 2008 (Comunicatele de presă nr. 55 din 23 aprilie 2007 și nr. 142 din 22 octombrie 2007 ale
            Eurostat). Revizuirea este, în principal, rezultatul unei scăderi a cheltuielilor de capital datorate deciziei
            de acordare a rambursărilor de TVA, în urma hotărârii Curții Europene de Justiție (CEJ) cu privire la
            TVA-ul pentru mașinile societăților comerciale, în anii în care sunt validate cererile depuse și nu în
            2006 așa cum se preconiza inițial.
     9
            Programul, precum și evaluarea acestuia de către Comisie și Consiliu, pot fi găsite la:
            http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     10
            Măsurile cu caracter excepțional și cele temporare au dus la o creștere a deficitului de 0,4% din PIB în
            2006. Pe lângă anularea datoriei care a dus la creșterea deficitului, următoarele tranzacții sunt
            considerate măsuri cu caracter excepțional de reducere a deficitului: vânzările de bunuri imobiliare
            (0,1% din PIB) și taxele pentru reevaluarea activelor societăților comerciale (0,4% din PIB). Prin
            comparație, în versiunea actualizată din 2005 a programului de stabilitate s-au prevăzut măsuri cu
            caracter excepțional de reducere a deficitului bugetar de 0,3% din PIB în 2006.

RO                                                           4                                                               RO
 ---pagebreak---      Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în urma raportului Italiei anterior lunii aprilie
     2008,11 deficitul public general în 2007 a fost de 1,9% din PIB. Există o probabilitate destul
     de redusă ca orice revizuire ulterioară a conturilor publice să ducă la o creștere a ratei
     deficitului din 2007 la peste 3% din PIB12.

     Deficitul de 1,9% din PIB raportat pentru 2007, inclusiv măsurile cu caracter excepțional care
     au dus la creșterea deficitului cu 0,2% din PIB13, este mult mai mic decât 2,8% din PIB,
     valoare care a reprezentat obiectivul programului de stabilitate din 2006 și care a inclus și
     măsurile cu caracter excepțional de reducere a deficitului cu 0,1% din PIB. Acest rezultat
     superior celui planificat se datorează efectului pozitiv de bază al deficitului din 2006,
     exceptând măsurile cu caracter excepțional, care s-a dovedit a fi mai mic cu 1,5 puncte
     procentuale din PIB decât valoarea estimată în versiunea actualizată din 2006 a programului
     de stabilitate. Punerea în aplicare a măsurilor corective adoptate în cadrul legii bugetului pe
     2007 s-a efectuat în mod eficient; cu toate acestea, poziția de pornire mai favorabilă a fost,
     într-o anumită măsură, neutralizată prin efectuarea parțială a unor cheltuieli suplimentare, în
     principal transferuri sociale și cheltuieli de capital, în urma unor decizii luate în cursul anului
     2007.

     Ajustarea globală de 1½ puncte procentuale în 2007 față de 2006 se datorează, în mare
     măsură, unei creșteri substanțiale a raportului cheltuieli-PIB, și anume de 1,2 puncte
     procentuale. Revirimentul încasărilor impozitelor pe venit pentru persoanele fizice și juridice
     a compensat, în mare măsură, atât reducerea veniturilor temporare, ca urmare a reevaluării
     activelor societăților comerciale, cât și raportul indirect taxe/PIB, mai ales din cauza
     declinului accizelor pentru produsele petroliere. Reorientarea sistemului compensațiilor de
     disponibilizare (TRF) către institutul italian de asigurări sociale explică creșterea de
     aproximativ 0,4 puncte procentuale a acelei părți din PIB reprezentate de contribuțiile la
     sistemul de asigurări sociale.14 În ceea ce privește cheltuielile, scăderea substanțială a
     cheltuielilor de capital (cu caracter excepțional) față de 2006 a fost parțial compensată de
     creșterea cheltuielilor cu dobânzile. Partea din PIB reprezentată de cheltuielile primare

     11
            Comunicatul de presă al Eurostat nr. 54 din 18 aprilie 2008.
     12
            Ratele deficitului sunt în general revizuite – ascendent sau descendent – după publicarea primelor
            rezultate în raportul din primăvară. În trecut, unele revizuiri au avut rezultate semnificative în Italia. Cu
            toate acestea, diferența dintre deficitul curent raportat pentru 2007 și valoarea de referință a deficitului
            este destul de mare pentru a sugera că orice revizuire nu ar trebui să crească valoarea deficitului pentru
            2007 la peste 3% din PIB.
     13
            Efectul de creștere a deficitului, estimat la 0,2% din PIB, al măsurilor cu caracter excepțional din 2007
            este rezultatul măsurilor cu caracter excepțional de reducere a deficitului cu 0,2% din PIB, care includ
            încasările din vânzările de bunuri imobiliare și taxele pentru reevaluarea activelor societăților
            comerciale, precum și al măsurilor cu caracter excepțional care au dus la creșterea deficitului cu 0,4%,
            care au constat în (i) decizia adoptată la 31.12.2007 de a anula obligația organismelor însărcinate cu
            colectarea taxelor să efectueze plata către guvern a unei sume reprezentând o parte a taxelor care vor a
            fi colectate în anul următor (0,3% din PIB); și (ii) cererile de rambursare depuse de contribuabili ca
            urmare a hotărârii CEJ cu privire la regimul TVA aplicat de Italia în cazul mașinilor societăților
            comerciale (mai puțin de 0,1% din PIB).
     14
            Legea bugetului pe 2007 prevedea că angajatorii cu cel puțin 50 de angajați trebuie să reorienteze
            fluxurile sistemelor de compensații de disponibilizare (Trattamento di Fine Rapporto – TFR) pe care
            angajații decid să nu le transfere unor sisteme de pensii private către un nou sistem înființat în cadrul
            institutului italian de asigurări sociale (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale - INPS). Fluxurile
            acumulate în cadrul noului sistem INPS sunt înregistrate ca venituri publice care reduc deficitul, însă
            datoriile pe care acestea le generează pentru guvern, sub formă de plăți compensatorii de
            disponibilizare, se vor traduce progresiv în cheltuieli publice suplimentare. Conform previziunilor,
            impactul acestei dispoziții asupra reducerii deficitului va scădea în timp, iar în decurs de 8-9 ani se
            preconizează că veniturile și cheltuielile suplimentare se vor echilibra.

RO                                                          5                                                               RO
 ---pagebreak---      curente s-a diminuat ușor între 2006 și 2007, creșterea moderată a remunerațiilor angajaților,
     datorată absenței unor arierate importante plătite în 2006, fiind, în mare măsură, compensată
     de creșterea transferurilor sociale, altele decât cele în natură. În general, cheltuielile primare
     au scăzut cu aproximativ ¾ puncte procentuale din PIB, în timp ce cheltuielile totale au scăzut
     cu aproximativ ¼ puncte procentuale din PIB în 2007.

     În 2007, veniturile au crescut cu 1½ puncte procentuale din PIB față de 2006, exceptând
     măsurile cu caracter excepțional, în timp ce cheltuielile au crescut cu mai mult de ¼ puncte
     procentuale din PIB, exceptând măsurile cu caracter excepțional. Exceptând măsurile cu
     caracter excepțional și alte măsuri temporare, deficitul din 2007 a fost de 1,7% din PIB.

     Se estimează că balanța structurală, și anume balanța bugetară ajustată ciclic excluzând
     măsurile cu caracter excepțional, s-a ameliorat cu aproximativ 1¼ puncte procentuale din PIB
     în 2007. În perioada 2006-2007, corectarea deficitului structural s-a ridicat la 3 puncte
     procentuale din PIB. Acest nivel asigură o marjă confortabilă în comparație cu nivelul minim
     de 1,6 puncte procentuale prevăzut în recomandarea Consiliului din iulie 2005, în temeiul
     articolului 104 alineatul (7).

     Conform solicitării adresate în recomandarea Consiliului, în temeiul articolului 104
     alineatul (7), de a ameliora colectarea și prelucrarea datelor publice generale, Italia și-a redus
     diferențele statistice. Dezvoltarea administrației online duce la o mai eficientă colectare a
     informațiilor legate de operațiunile bugetare. Rămân totuși câteva lacune, de exemplu o
     diferență semnificativă între contribuțiile sociale restante și cele colectate în 2006 și 2007. În
     urma notificării din cadrul PDE din septembrie 2005, Eurostat a publicat datele Italiei fără
     aspecte nerezolvate.

     3.       PREVIZIUNI PRIVIND DEFICITUL PENTRU 2008 ŞI PENTRU ANII URMĂTORI

     În conformitate cu previziunile din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei, se prevede o
     creștere a deficitul public general pentru 2008 la 2,3 % din PIB, cu o creștere reală a PIB la
     0,5%. Exceptând măsurile cu caracter excepțional și pe cele temporare, de exemplu, încasări
     din vânzarea de bunuri imobiliare și ultimele tranșe din anumite impozite cu caracter
     excepțional, deficitul din 2008 s-ar menține totuși sub valoarea de referință, la 2,4% din PIB.
     În versiunea actualizată din noiembrie 2007 a programului de stabilitate al Italiei, obiectivul
     oficial în ceea ce privește deficitul pentru 2008 era de 2,2% din PIB, incluzând, de asemenea,
     măsurile cu caracter excepțional de scădere a deficitului cu aproximativ 0,1% din PIB. În
     pofida rezultatului superior celui prevăzut în ceea ce privește deficitul pentru 2007, prognoza
     oficială a deficitului pentru 2008 a fost revizuită la 12 martie, crescând la 2,4% din PIB, cifră
     confirmată ulterior în notificarea din aprilie 2008. Revizuirea include o creștere mai mică a
     PIB-ului real estimat (0,6% în comparație cu 1,5% din PIB în versiunea actualizată), precum
     și derapaje bugetare. Valorile ușor mai scăzute ale deficitului pentru 2008 conținute în
     previziunile din primăvară se explică pe baza ipotezei conform căreia execuția bugetară a
     investițiilor va continua să înregistreze întârzieri. Previziunile de primăvară estimează, de
     asemenea, o scădere a cheltuielilor cu dobânzile.

RO                                                   6                                                    RO
 ---pagebreak---      Un deficit de 2,3% din PIB în 2008, așa cum a fost anunțat de serviciile Comisiei în
     previziunile de primăvară din 2008, ar reprezenta o creștere, în termeni nominali, de
     aproximativ ½ puncte procentuale din PIB în comparație cu 2007, în pofida scăderii abrupte a
     cheltuielilor de capital, fapt care reflectă cheltuielile cu caracter excepțional substanțiale
     acumulate în 2007. Agravarea prevăzută a deficitului nominal se explică nu numai printr-o
     încetinire a creșterii economice, ci și prin impactul bugetar negativ al bugetului pe 2008,
     precum și printr-o serie de măsuri de extindere, unele prevăzute inițial în 2007, iar altele
     adoptate în primele luni ale lui 2008. Mai concret, bugetul pe 2008 prevede finanțarea
     acordului salarial din sectorul public la nivel local pentru perioada 2006-2007, inclusiv
     arieratele datorate (conform prognozei oficiale, cheltuielile salariale cresc cu mai mult de 6%
     în 2008 și scad ușor în 2009), diminuarea impozitelor locale pe proprietate, venituri mai
     scăzute din cauza deducerii chiriilor și o creștere a ajutoarelor de șomaj. Legea bugetului
     stipulează, de asemenea, o reformă atât a ratei impozitului pe venit în cazul societăților
     (IRES), cât și a impozitelor regionale pe activitățile de producție (IRAP), al cărei impact
     bugetar, inițial pozitiv în 2008, va deveni negativ în 2009, înainte de a se neutraliza în cursul
     anilor următori. Unele transferuri sociale și investiții suplimentare aprobate în 2007, precum
     și scăderile IRAP prevăzute în legea bugetului pe 2006, vor avea un efect bugetar negativ
     întârziat în 2008. Parlamentul a adoptat, în februarie 2008, un număr de măsuri de importanță
     scăzută care implică cheltuieli suplimentare și scăderea veniturilor. În general, în 2008,
     cheltuielile, exceptând măsurile cu caracter excepțional, ar trebui să crească cu 0,5 puncte
     procentuale din PIB, deoarece diminuarea ușoară a ratei cheltuielilor cu dobânzile și a
     cheltuielilor de capital, exceptând măsurile cu caracter excepțional, va fi compensată suficient
     de o creștere a cheltuielilor primare curente. Veniturile, exceptând măsurile cu caracter
     excepțional, ar trebui să scadă cu aproximativ 0,2 puncte procentuale din PIB în 2008.

     În ipoteza unor politici neschimbate, previziunile bugetare pentru 2008 rămân incerte din
     cauza unor procese judiciare în curs, mai ales în ceea ce privește nedeductibilitatea IRAP din
     baza de calcul a impozitelor pe venit. De asemenea, există riscuri legate de perspectivele de
     creștere economică. În plus, rezultatul modificărilor substanțiale aduse sistemului de
     impozitare a societăților duc la incertitudini considerabile, situația putând evolua atât într-un
     sens, cât și în celălalt.

     Pentru 2009, în previziunile de primăvară din 2008 ale serviciilor Comisiei, pe baza unui
     scenariu convențional de menținere a acelorași politici și de creștere reală a PIB-ului de 0,8%,
     se prevede că deficitul public general va crește ușor la 2,4% din PIB. Această creștere
     estimată, destul de modestă, se datorează unei sarcini fiscale în scădere, în special scăderii
     impozitelor pe venit în cazul societăților, atât în urma unor măsuri discreționare cât și a fazei
     de recesiune a ciclului economic. Versiunea actualizată în noiembrie 2007 a programului de
     stabilitate, viza un deficit de 1,5% din PIB, însoțit de o creștere reală a PIB-ului de 1,6%. Așa
     cum se subliniază în avizul Consiliului cu privire la versiunea actualizată în 2007 a
     programului de stabilitate al Italiei15, nu se specifică în program niciun fel de măsuri corective
     de natură a susține ajustarea bugetară.

     15
            JO C 49, 22.2.2008, p. 49.

RO                                                   7                                                    RO
 ---pagebreak---      Previziunile de deteriorarea a poziției structurale în 2008 față de 2007 cu mai mult de
     ¼ puncte procentuale din PIB, nu este, în mod clar, în conformitate cu nivelul minim de 0,5%
     din PIB al reducerii anuale prevăzut în Pactul de stabilitate și creștere și reluat în decizia
     Consiliului, în temeiul articolului 104 alineatul (7), după corectarea deficitului excesiv. În
     avizul său cu privire la versiunea actualizată în 2007 a programului de stabilitate, care
     prevedea o ameliorare a poziției structurale de ¼ puncte procentuale din PIB în 2008,
     Consiliul a constatat că balanța structurală risca să se deterioreze semnificativ în 2008, dacă
     poziția inițială din 2007, superioară așteptărilor, nu va fi menținută, și a concluzionat că este
     posibil ca obiectivul pe termen mediu să nu fie atins până în 2011, așa cum se preconiza în
     program. Prin urmare, Consiliul a solicitat Italiei să își consolideze obiectivul bugetar pentru
     2008, în așa fel încât să asigure o ajustare ambițioasă și să pună ulterior în aplicare
     consolidarea fiscală planificată, cu măsurile specifice pentru garantarea progresului adecvat în
     vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în perioada de programare, și anume până în
     2011.

     4.       EVOLUŢIA ŞI PROGNOZA DATORIILOR

     Datele furnizate de oficiul național de statistică la 29 februarie 2008 indică o datorie publică
     generală de aproximativ 104% din PIB, atât în 2003 cât și în 2004, în urma unor revizuiri
     succesive ale ratei inițiale de 106-107% din PIB observate în momentul în care s-a inițiat PDE
     în cazul Italiei, în principal datorită unei estimări superioare a nivelului PIB-ului. În 2005,
     raportul dintre datorie și PIB a crescut, pentru prima dată în zece ani, cu 2 puncte procentuale.
     Excedentul primar nu a avut aproape nicio contribuție la reducerea acestuia, în timp ce,
     datorită încetinirii creșterii economice, rata implicită a dobânzii pentru datoriile publice a
     depășit cu mult creșterea nominală a PIB-ului, având un efect de tip „bulgăre de zăpadă”
     pronunțat negativ. Rata datoriei publice a crescut din nou în 2006, în pofida creșterii
     excedentului primar și a unei reduceri a efectului negativ de tip „bulgăre de zăpadă” . În acel
     an ajustarea „stoc-flux” a avut o influență negativă asupra evoluției datoriilor, în special din
     cauza acumulării de lichidități pentru finanțarea rambursărilor de TVA estimate, ca urmare a
     hotărârii CJE cu privire la TVA-ul pentru mașinile societăților comerciale (a se vedea nota de
     subsol 8). În 2007, raportul dintre datoria publică și PIB a scăzut cu 2,5 puncte procentuale,
     până la 104% din PIB, atingând astfel nivelul din 2004. Acest rezultat a fost atins datorită
     creșterii excedentului primar, care a depășit 3% din PIB. Ajustarea „stoc-flux” a contribuit, de
     asemenea, la diminuarea ratei datoriei, deoarece lichiditățile statului au fost substanțial reduse
     la sfârșitul anului 2007 față de anul precedent, dat fiind volumul rambursărilor de TVA
     solicitate de către contribuabili, care s-a dovedit a fi mult inferior estimărilor. În plus,
     ajustarea „stoc-flux” din 2007 a beneficiat de o distribuție de capital din partea unei societăți
     deținute de stat (SACE SpA), care s-a ridicat la 0,2% din PIB.

     Reducerea datoriei în perioada 2006-2007, pe baza creșterii excedentului primar și realizată
     fără operațiuni semnificative în afara bugetului de natură a crește nivelul datoriei, pare să
     corespundă corectării deficitului excesiv. Cu toate acestea, deoarece se estimează că
     excedentul primar va scădea în 2008, iar măsurile necesare de creștere a acestuia pe termen
     mediu nu au fost specificate, se așteaptă ca rata datoriei să scadă foarte ușor în 2008 și 2009
     (pe baza ipotezei că politicile vor rămâne neschimbate).

RO                                                   8                                                    RO
 ---pagebreak---      Previziunile din primăvară 2008 ale serviciilor Comisiei, pe baza ipotezei că politicile vor
     rămâne neschimbate, estimează o continuă reducere a ratei datoriei publice în 2008 și 2009,
     deși într-un ritm mai lent, din cauza deteriorării excedentului primar și a unei creșteri
     economice mult încetinite. Riscurile asociate creșterii economice și evoluțiilor bugetare se
     aplică, de asemenea, raportului dintre datorie și PIB.

     5.      CONCLUZII

     Deficitul public general a crescut de la 3,5% din PIB în 2003 și 2004 la 4,2% din PIB în 2005.
     Acesta a scăzut apoi la 3,4% din PIB în 2006 și la 1,9% în 2007, sub valoarea de referință de
     3% din PIB. Măsurile care au dus la reducerea deficitului sunt, în general, de natură
     permanentă. Într-adevăr, deficitul din 2006 și 2007 ar fi fost mai scăzut în absența măsurilor
     cu caracter excepțional. Balanța structurală, și anume balanța ajustată ciclic fără a include
     măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a ameliorat cu 3 puncte
     procentuale din PIB în perioada 2006-2007, mult peste efortul fiscal minim de 1,6 puncte
     procentuale din PIB recomandat de către Consiliu. În conformitate cu previziunile din
     primăvara 2008 ale serviciilor Comisie, se estimează că deficitul nominal va crește la 2,3%
     din PIB în 2008 (incluzând, în continuare, măsurile cu caracter excepțional care se ridică la
     0,1% din PIB, în absența cărora deficitul ar continua să se situeze sub 3% din PIB) și la 2,4%
     din PIB în 2009, pe baza ipotezei că politicile vor rămâne neschimbate. Aceasta indică faptul
     că deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o manieră fiabilă și durabilă.

     După ce, timp de zece ani, rata datoriei publice s-a diminuat treptat pentru a ajunge la o
     valoare de sub 104% din PIB în 2004 (de la mai mult de 121% din PIB în 1994), aceasta a
     crescut cu 2 puncte procentuale din PIB în 2005 și cu încă 0,6 puncte procentuale în 2006.
     Rata datoriei a scăzut din nou la 104% din PIB în 2007. Evoluția ratei datoriei a fost
     semnificativ afectată de o operațiune financiară temporară din 2006, care a dus la creșterea
     datoriei și de reversul acesteia în 2007. În lipsa acestei operațiuni rata datoriei ar fi rămas
     relativ stabilă în 2006, având în vedere ameliorarea excedentului primar în conformitate cu
     recomandarea Consiliului. În conformitate cu previziunile din primăvara 2008 ale serviciilor
     Comisiei, în ipoteza că politicile vor rămâne neschimbate, se estimează că rata datoriei va
     scădea la aproximativ 102½% până în 2009. Se poate considera că rata datoriei a scăzut în
     conformitate cu corectarea deficitului excesiv în 2007.

     Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Italia a fost corectată. În
     consecință, Comisia recomandă Consiliului să abroge decizia sa privind existența unui deficit
     excesiv în Italia.

RO                                                  9                                                   RO
 ---pagebreak---        Tabelul 2: Evoluții bugetare, 2003-2009
 % din PIB, cu excepția unor dispoziții                                             2007                2008                  2009
                                        2003              2004   2005   2006
 contrare                                                                      Rezultat SP (2)   COM       PS (2)     COM(3) PS (2)
 Balanța     generală      a      administrației
                                                   -3,5   -3,5   -4,2   -3,4    -1,9     -2,4    -2,3      -2,2        -2,4      -1,5
 publice
                                                                                (-2,4)
 - Total venituri(5)                               44,8   44,2   43,8   45,4    46,6     46,2    46,4       46,3       46,4      45,9
 - Total cheltuieli(5)                             48,3   47,7   48,0   48,8    48,5     48,6    48,7       48,5       48,7      47,9
 Din care : - cheltuielile cu dobânzile             5,1   4,7    4,5    4,6      5,0       4,8    4,9       4,9         4,9          4,9
                                                                                (5,0)
 - formarea de capital fix brut                     2,5   2,4    2,4    2,4      2,4       2,7    2,4       2,5         2,4          2,6
 Balanța primară                                   1,6    1,2    0,3    1,3      3,1     2,5     2,6        2,6        2,5       3,4
                                                                                (2,6)
 Măsuri cu caracter            excepțional    și
                                                   1,7    1,3    0,6    -0,4    -0,2     0,2     0,1           0,1     0,0       0,1
 temporare
 Balanța structurală(1)                            -5,1   -4,7   -4,5   -2,8    -1,5     -2,2    -1,9    -2,0  -1,6              -1,3
                                                                                (-2,2)
 Balanța structurală primară(1)                     0,0   0,0   0,0   1,8   3,5   2,6             3,1    2,9   3,3               3,6
 Datoria publică brută(4)                          104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0           103,2 103,5 102,6              101,5
                                                                                (103,0)
 Modificarea ratei datoriei (a) = (b) + (c) +
                                              -1,3        -0,5   2,0    0,6     -2,5     -1,8    -0,8      -1,6        -0,6      -2,0
 (d)
 Contribuții: - balanța primară (b)                -1,6   -1,2   -0,3   -1,3    -3,1     -2,5    -2,6          -2,6    -2,5      -3,4
                 - efectul “bulgărelui        de
                                                    1,9   0,5    1,9    0,9      1,1       0,1    1,5          0,9      2,0          1,5
 zăpadă” (c)
                 - ajustarea stoc-flux (d)         -1,6   0,3    0,5    1,0     -0,5       0,6    0,4          0,2     -0,1      -0,1
 Pm        Creștere reală PIB (%)                  0,0    1,5    0,6    1,8      1,5     1,9     0,5        1,5     0,8  1,6
                                                                                (0,6)
 Pm        Deviația PIB                          -0,2    0,0     -0,6    -0,3    -0,3    -0,6    -1,0      -0,6    -1,6 -0,6
 (1)
           Balanță (primară) ajustată ciclic, fiind excluse măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare.
 (2)
            Balanțe ajustate ciclic și balanțe structurale și diferențe de deviații PIB în conformitate cu programul, conform
            calculelor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor incluse în program.
 (3)
           Ipoteza exclude orice modificări ale politicilor.
 (4)
           Modificarea ratei datoriei brute poate fi defalcată după cum urmează:
            Dt Dt −1 PDt ⎛ Dt −1 it − y t ⎞ SFt
               −       =    + ⎜⎜      *        ⎟⎟ +
            Yt   Yt −1   Yt    ⎝ Yt −1 1 + y t ⎠ Yt
         unde t este o perioadă de timp; D, PD, Y și SF reprezintă cuantumul datoriei publice, deficitul primar, valoarea
         nominală a PIB, respectiv ajustarea stoc-flux, iar i și y reprezintă costul mediu al datoriei și creșterea valorii
         nominale a PIB. Termenul dintre paranteze reprezintă efectul „bulgărelui de zăpadă”.
 (5)
         Datele bugetare furnizate în PS pentru 2009 reprezintă tendințe bazate pe ipoteza unei legislații neschimbate. În
         vederea atingerii obiectivului stabilit în ceea ce privește balanța generală a administrației publice, sunt prevăzute
         măsuri suplimentare cu un impact pozitiv care se ridică la 0,4% din PIB.
 Surse: Previziunile din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei (COM) și versiunea actualizată în noiembrie 2007 a
 programului de stabilitate (PS) (între paranteze, noile previziuni oficiale din martie 2008, bazate pe ipoteza unei legislații
 neschimbate)

RO                                                               10                                                                   RO
 ---pagebreak---                                                Recomandare de

                                        DECIZIE A CONSILIULUI

           de abrogare a Deciziei 2005/694/CE privind existența unui deficit excesiv în Italia

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 104
     alineatul (12),

     având în vedere recomandarea Comisiei,

     întrucât:

     (1)      Prin Decizia 2005/694/CE16 a Consiliului, în urma unei recomandări a Comisiei în
              conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratat, s-a decis că în Italia există un
              deficit excesiv. Consiliul a remarcat că deficitul public general depășea, dar nu cu
              mult, valoarea de referință de 3% din PIB atât în 2003 cât și în 2004, în timp ce datoria
              publică generală brută se situa la nivelul de 106-107% din PIB în ambii ani, depășind
              cu mult valoarea de referință prevăzută în Tratat de 60% din PIB, fără a se fi diminuat
              într-un ritm satisfăcător în ultimii ani.

     (2)      La 28 iulie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat și cu
              articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din
              7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv17,
              Consiliul a întocmit, în baza unei recomandări a Comisiei, o recomandare adresată
              Italiei, în vederea soluționării situației de deficit excesiv cel târziu până în 2007.
              Recomandarea a fost făcută publică.

     (3)      În conformitate cu articolul 104 alineatul (12) din Tratat, o decizie a Consiliului
              privind existența unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul
              excesiv din statul membru în cauză este, în opinia Consiliului, corectat.

     (4)      În conformitate cu Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat
              la Tratat, Comisia furnizează datele pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul
              aplicării acestui Protocol, statele membre trebuie să transmită datele privind deficitele
              și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și
              respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE)
              nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 referitor la aplicarea Protocolului

     16
              JO L 266, 11.10.2005, p. 57.
     17
              JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174,
              7.7.2005, p. 5).

RO                                                     11                                                      RO
 ---pagebreak---            privind procedura deficitului excesiv anexată Tratatului de instituire a Comunității
           Europene18.

     (5)   Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 8g
           alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93, ca urmare a notificării din partea
           Italiei înainte de 1 aprilie 2008 și pe baza previziunilor din primăvara 2008 ale
           serviciilor Comisiei, se înregistrează următoarele concluzii:

            –      după ce a crescut de la 3,5% din PIB în 2004 la 4,2% din PIB în 2005, deficitul
                   public general s-a redus la 3,4% din PIB în 2006 și , în cele din urmă, la 1,9%
                   din PIB în 2008, sub valoare de referință de 3% din PIB. Exceptând măsurile
                   cu caracter excepțional cu impact bugetar, deficitul ar fi de 1,7% din PIB în
                   2007. Această cifră este comparabilă cu obiectivul stabilit la 2,8% din PIB în
                   versiunea actualizată în decembrie 2006 a programului de stabilitate.

            –      ajustarea a fost indusă de o creștere a veniturilor permanente provenite din
                   impozite în perioada 2006-2007, care a depășit cu mult așteptările. Acest
                   rezultat s-a obținut mai ales datorită eficienței sporite, peste așteptări, a
                   măsurilor adoptate și unei creșteri economice care a depășit, într-o oarecare
                   măsură, estimările. După o deteriorare estimată de ¼ puncte procentuale din
                   PIB în 2005, se estimează că balanța structurală (și anume, balanța ajustată
                   ciclic fără a include măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare)
                   s-a ameliorat cu 1¾ și 1¼ puncte procentuale din PIB în 2006 și respectiv
                   2007.

            –      pentru 2008, previziunile din primăvara 2008 estimează o creștere a deficitului
                   la 2,3% din PIB, incluzând încasările cu caracter excepțional în valoare de
                   0,1% din PIB provenite din vânzările de bunuri imobiliare. Deteriorarea
                   preconizată a balanței bugetare se va datora atât creșterii raportului dintre
                   cheltuielilor primare curente și PIB, precum și reducerii impozitelor curente.
                   Acest fenomen este parțial compensat de o scădere anticipată a cheltuielilor de
                   capital, care corespunde unui volum important de cheltuieli cu caracter
                   excepțional efectuate în 2007. Deși valoarea deficitului estimată la 2,3% din
                   PIB depășește cu foarte puțin obiectivul de 2,2% din PIB stabilit în versiunea
                   actualizată în noiembrie 2007 a programului de stabilitate, acesta din urmă a
                   fost preconizat utilizând un rezultat estimat al deficitului din 2007 semnificativ
                   mai ridicat față de rezultatul raportat. Pentru 2009, în previziunile din
                   primăvară se estimează, pe baza ipotezei că politicile vor rămâne neschimbate,
                   un deficit de 2,4% din PIB. Aceasta implică faptul că deficitul a fost adus sub
                   pragul de 3% din PIB într-o manieră fiabilă și durabilă. Se estimează că balanța
                   structurală se va deteriora cu mai mult de ¼ dintr-un punct procentual din PIB
                   în 2008 și, pe baza ipotezei că politicile vor rămâne neschimbate, se va
                   ameliora cu ¼ dintr-un punct procentual din PIB în 2009. Acest lucru trebuie
                   analizat comparativ cu nevoia de a înregistra progrese în privința obiectivului
                   pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară care pentru Italia este o poziție
                   echilibrată în termeni structurali;

     18
           JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005
           (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).

RO                                                   12                                                        RO
 ---pagebreak---               –     după ce, timp de zece ani, rata datoriei publice s-a diminuat treptat pentru a
                    ajunge la o valoare de sub 104% din PIB în 2004 (de la mai mult de 121% din
                    PIB în 1994), aceasta a crescut cu 2 puncte procentuale din PIB în 2005 și cu
                    încă 0,6 puncte procentuale în 2006, atingând valoarea de 106½% din PIB.
                    Rata datoriei a scăzut din nou la 104% din PIB în 2007. Evoluția ratei datoriei
                    a fost semnificativ afectată de o operațiunea financiară temporară din 2006 care
                    a dus la creșterea datoriei, și anume, acumularea de lichidități, și de reversul
                    acesteia în 2007. În lipsa acestei operațiuni, rata datoriei ar fi rămas relativ
                    stabilă în 2006, reflectând ameliorarea excedentului primar în conformitate cu
                    recomandarea Consiliului. În conformitate cu previziunile din primăvara 2008
                    ale serviciilor Comisiei, în ipoteza că politicile vor rămâne neschimbate, se
                    estimează că rata datoriei va scădea la aproximativ 102½% până în 2009. Se
                    poate considera că rata datoriei a scăzut în conformitate cu corectarea
                    deficitului excesiv în 2007.

     (6)    Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Italia a fost corectat, iar
            Decizia 2005/694/CE ar trebui, în consecință, abrogată.

     ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

                                                 Articolul 1

     Dintr-o evaluare globală rezultă că situația deficitului excesiv din Italia a fost corectată.

                                                 Articolul 2

     Decizia 2005/694/CE se abrogă.

                                                 Articolul 3

     Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

     Adoptată la Bruxelles,

                                                    Pentru Consiliu
                                                    Președintele

RO                                                   13                                                RO


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.5.2016
            COM(2016) 340 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2016și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2016

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2016

                  și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2016

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului de politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  4
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2016. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 17-18 martie 2016. La data de 26 noiembrie 2015, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  5
               , în care a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro
                  6
               . Această recomandare a fost aprobată de Consiliul European din 18-19 februarie 2016 și adoptată de Consiliu la data de 8 martie 2016. În calitate de țară a cărei monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Austria ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandărilor formulate.

               (2)Raportul de țară privind Austria pentru 2016
                  7
                a fost publicat la data de 26 februarie 2016. Acesta a evaluat atât progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, adoptate de Consiliu la data de 14 iulie 2015, cât și cele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat, efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. La data de 8 martie 2016, Comisia a prezentat rezultatele bilanțului aprofundat
                  8
               . În urma analizei pe care a efectuat-o, Comisia concluzionează că Austria nu se confruntă cu dezechilibre macroeconomice.

               (3)La data de 26 aprilie 2016, Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2016, iar la data de 27 aprilie 2016, Programul de stabilitate pentru 2016. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza această dispoziție în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare a eficacității fondurilor structurale și de investiții europene cu buna guvernanță economică
                  9
               .

               (5)Din Programul de stabilitate reiese faptul că impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este semnificativ, prezentându-se dovezi suficiente privind amploarea și natura acestor costuri bugetare suplimentare. Potrivit Comisiei, cheltuielile suplimentare eligibile s-au ridicat la 0,09 % din PIB în 2015 și actualmente sunt estimate la 0,26 % din PIB pentru 2016. Aceste cifre reprezintă o revizuire în sens crescător în ceea ce privește estimările prevăzute în proiectul de plan bugetar pentru 2016, care preconiza cheltuieli suplimentare de aproximativ 0,08 % din PIB în 2015, respectiv de 0,16 % din PIB în 2016. Dispozițiile articolului 5 alineatul (1) și ale articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 permit luarea în calcul a acestor cheltuieli suplimentare, întrucât afluxul de refugiați este un eveniment excepțional, impactul acestuia asupra finanțelor publice din Austria este semnificativ, iar sustenabilitatea nu ar fi compromisă prin permiterea unei abateri de la traiectoria de ajustare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu. În 2015, întrucât și-a îndeplinit obiectivul bugetar pe termen mediu, Austria nu a utilizat posibilitatea abaterii temporare. Pentru a se asigura faptul că Austria beneficiază de aceeași abatere temporară de care au beneficiat țări care nu și-au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, Austria se va putea abate, în 2016 și 2017, de la obiectivul său bugetar pe termen mediu cu suma considerată eligibilă pentru 2015. În ceea ce privește eventuala abatere suplimentară din 2016, în primăvara lui 2017 se va efectua o evaluare finală, inclusiv în ceea ce privește sumele eligibile, pe baza datelor observate puse la dispoziție de autoritățile austriece.

               (6)În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În cadrul Programului de stabilitate pentru 2016, guvernul preconizează o deteriorare a deficitului global, până la 1,6 % din PIB în 2016, urmată de o îmbunătățire treptată, până la 0,4 % din PIB în 2020. Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu - un deficit structural de 0,45 % din PIB până în 2016 și revizuit până la 0,5 % din PIB începând din 2017 - va fi îndeplinit începând din 2018. Având însă în vedere soldul structural recalculat, obiectivul bugetar pe termen mediu ar urma să fie atins doar începând din 2019. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB a atins un nivel maxim de 86,2 % în 2015, urmând să scadă treptat până la 76,6 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil. În același timp însă, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul unei abateri în 2016. Cu toate acestea, dacă impactul suplimentar al afluxului excepțional de refugiați prevăzut pentru 2016 este exclus din evaluare, se preconizează că Austria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2016. În condițiile în care politicile rămân neschimbate, în 2017 există un risc de abatere semnificativă de la ajustarea recomandată. Abaterea prevăzută pentru 2017 nu va mai fi însă semnificativă după ce se va lua în considerare marja suplimentară permisă pentru impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați care ar putea fi acordată în 2016. Se preconizează că Austria va îndeplini regula tranzitorie privind datoria în 2016 și, după încheierea perioadei de tranziție, criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2017. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Austria să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.

               (7)Efectul bugetar al reformei fiscale, adoptată recent, reprezintă încă un element de incertitudine. Atunci când se iau măsuri menite să asigure sustenabilitatea finanțelor publice, ar trebui să se țină cont de faptul că, în ciuda reformelor recente, sarcina fiscală asupra forței de muncă rămâne ridicată, Austria având o sarcină fiscală mare comparativ cu alte țări europene. Totodată, se utilizează prea puțin surse de impozitare mai favorabile creșterii, care permit reducerea sarcinii fiscale asupra forței de muncă. Adoptarea de măsuri menite să reducă sarcina fiscală asupra forței de muncă prin transferarea presiunii fiscale către alte surse, cu efecte mai puțin dăunătoare pentru creștere, ar contribui la soluționarea acestei probleme.

               (8)În 2015, rata șomajului în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 55 și 64 de ani era de 46,3 % (comparativ cu media de 53,3 % la nivelul UE), Austria ocupând locul 19 la nivelul UE. Din 2014 sunt în vigoare măsuri suplimentare de mărire a vârstei efective de pensionare, iar efectele încep să apară. Rămâne de văzut dacă aceste măsuri vor inversa tendința existentă, prin care vârsta efectivă de pensionare se situează cu mult sub media UE pe termen mediu. În plus, durata perioadei de pensie crește, odată cu creșterea speranței de viață. Vârsta legală de pensionare pentru femei va crește, pentru a se alinia treptat - din 2024 până în 2033 - la vârsta legală de pensionare pentru bărbați. În Austria, vârsta legală de pensionare nu corespunde creșterii speranței de viață. Comisia estimează că, în 2040, cheltuielile cu pensiile vor crește cu 0,8 % din PIB comparativ cu 2013. Pe termen lung (2060), se preconizează o creștere cu 0,5 % din PIB a cheltuielilor cu pensiile. Comparativ cu 2013, se așteaptă, de asemenea, o creștere cu 1 % din PIB a cheltuielilor de sănătate în 2040 și cu 1,3 % din PIB în 2060. Acest lucru, împreună cu creșterea prevăzută a cheltuielilor aferente îngrijirii pe termen lung, reprezintă un risc mediu pentru sustenabilitatea finanțelor publice ale Austriei.

               (9)Regimurile bugetare existente la diferitele niveluri de guvernare (federal, statal și local) sunt complexe, iar în multe domenii de politică, cum ar fi cel al sănătății, responsabilitățile în materie de venituri și cele în materie de cheltuieli nu sunt aliniate. Deși, potrivit datelor OCDE din 2014, guvernele subnaționale au responsabilități în materie de politici care corespund unor cheltuieli publice generale în valoare de 16 % din PIB, ponderea impozitelor subnaționale este de doar aproximativ 2 % din PIB. Complexitatea acestei situații este costisitoare și poate duce la o scădere a disciplinei bugetare. Sunt în curs negocieri privind alocarea veniturilor între cele trei niveluri de guvernare începând din 2017, ocazie cu care s-ar putea rezolva această situație.

               (10)În mod tradițional, Austria are una dintre cele mai mici rate ale șomajului din UE, însă din 2011 această rată este în creștere, ajungând la 5,7 % în 2015. Și rata șomajului în rândul tinerilor este mică: 10,6 % din tinerii activi în vârstă de 15-24 de ani în 2015. Austria are, de asemenea, o rată de ocupare ridicată. Cu toate acestea, deși rata de ocupare în rândul femeilor este de 70,2 %, adică peste media UE, comparativ, o mare parte dintre femei lucrează cu timp parțial, din cauza obligațiilor de îngrijire a copiilor sau a persoanelor în vârstă. Acest lucru contribuie la una dintre cele mai mari diferențe de remunerare între femei și bărbați din UE și la un mare decalaj de pensii între femei și bărbați. Rata de ocupare în rândul lucrătorilor în vârstă (55 - 64 de ani) este sub media UE.

               (11)Austria a depășit deja obiectivele naționale din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de educație. În 2015 rata abandonului școlar timpuriu a fost de 7,3 %, iar rata de absolvire a învățământului terțiar de 38,7 %. Cu toate acestea, rezultatele școlare depind în mare măsură de mediul socioeconomic. Nivelul mobilității intergeneraționale în educație este unul dintre cele mai scăzute dintre toate țările OCDE pentru care sunt disponibile date. Rata de abandon în rândul elevilor de origine străină este de aproape trei ori mai mare decât în rândul elevilor autohtoni; la aceasta se adaugă o nouă provocare: integrarea tinerilor refugiați și migranți cu vârsta de școlarizare obligatorie și a celor mai mari în sistemul de educație și învățământ.

               (12)Deși băncile se confruntă cu probleme atât pe piața internă, cât și pe piețele externe, acțiunile de supraveghere la nivel național și european au contribuit la atenuarea riscurilor legate de deteriorarea calității activelor în Europa Centrală, Europa de Est și Europa de Sud-Est. În ceea ce privește restructurarea și lichidarea instituțiilor financiare aflate în dificultate, riscurile bugetare au fost deja luate în calcul în conturile publice. Deși nu se poate exclude apariția unor noi riscuri, pentru un număr limitat de instituții, acestea par să se limiteze la problemele moștenite din trecut.

               (13)Austria are o rată a investițiilor care depășește media UE pentru toate componentele PIB-ului, cu excepția locuințelor. Începând din 2012, în Austria, nivelul investițiilor a fost unul scăzut, în ciuda lichidităților solide de care dispun întreprinderile și existenței unor condiții de finanțare a economiei favorabile. Pentru a se stimula investițiile și creșterea, ar trebui simplificate procedurile administrative și ar trebui înlăturate obstacolele administrative. De exemplu, obstacolele existente în materie de reglementare și sarcina administrativă în domeniul furnizării de servicii nu sunt favorabile creării de noi întreprinderi. În ceea ce privește obstacolele în calea înființării de societăți interdisciplinare, la care s-a făcut referire în recomandările specifice fiecărei țări adoptate în 2015, Austria a început să ia în considerare adoptarea unor măsuri pentru îmbunătățirea situației, însă nu s-au luat încă decizii în acest sens. În ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, provocările specifice constau în cerințe restrictive legate de autorizare și în restricții privind forma juridică și participarea la capital, care au ca rezultat o scădere a dinamismului pieței și o creștere negativă a productivității. Planul de acțiune prezentat de Austria în urma evaluării reciproce privind accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora propune un număr limitat de acțiuni, dar în mod cert există loc de propuneri mai ambițioase.

               (14)Afluxul mare de refugiați din ultimul an are consecințe sociale și economice pentru Austria. Se estimează că, pe termen scurt, afluxul de refugiați va duce la o creștere a cheltuielilor publice și va genera o creștere a cererii interne și, implicit, o creștere a PIB-ului; pe termen mediu însă, efectul asupra ocupării forței de muncă și a creșterii depinde de integrarea cu succes a refugiaților pe piața muncii și de integrarea socială a acestora, inclusiv prin sprijin în domeniul educației. Acest aspect ocupă un loc important pe agenda politică, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statului membru, și va fi monitorizat și analizat cu atenție, inclusiv în raportul de țară din 2017.

               (15)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară pe 2016. De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos.

               (16)În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul
                  10
                său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2016-2017, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că abaterea de la obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și 2017 se limitează la marja permisă pentru impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați din 2015 și, în acest scop, să realizeze o ajustare bugetară anuală de 0,3 % din PIB în 2017, cu excepția cazului în care obiectivul bugetar pe termen mediu este respectat printr-un efort mai redus. Să asigure sustenabilitatea sistemului de sănătate și a sistemului de pensii prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață. Să simplifice, să raționalizeze și să eficientizeze relațiile și responsabilitățile bugetare la diferitele niveluri de guvernare.

               2.Să îmbunătățească participarea femeilor la piața muncii. Să ia măsuri pentru îmbunătățirea nivelului de educație al tinerilor defavorizați, în special a celor care provin din familii de migranți.

               3.Să reducă atât barierele administrative și de reglementare din calea investițiilor, de exemplu cerințele restrictive legate de autorizare și restricțiile privind forma juridică și participarea la capital, cât și impedimentele în calea înființării de societăți interdisciplinare, în special în domeniul serviciilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 și P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 88 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.5.2017
            COM(2017) 510 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Croației pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2017

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Croației pentru 2017 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  3
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  4
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii
                  5
               , care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 910 martie 2017. La data de 16 noiembrie 2016, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă
                  6
               , în care a identificat Croația ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară al Croației din 2017
                  7
                a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Croația în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori și progresele realizate de Croația în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, acesta a inclus un bilanț aprofundat realizat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui concluzii au fost, de asemenea, publicate la 22 februarie 2017
                  8
               . În urma acestei analize, Comisia a concluzionat că Croația se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special în 2016, ponderea datoriei publice a înregistrat un trend descendent, însă datoria publică este expusă riscului valutar, iar riscurile asociate sustenabilității bugetare rămân mari pe termen mediu. Nivelul datoriei sectorului privat a scăzut, însă rămâne ridicat, în special în sectorul întreprinderilor și este expus într-o mare măsură riscului valutar. Sectorul financiar ester pregătit să sprijine redresarea, dar este în continuare expus riscului de credit indus de schimbul valutar, iar rata creditelor neperformante este în continuare ridicată. Rata șomajului scade rapid, grație creării moderate de locuri de muncă, dar și pentru că există o penurie a forței de muncă. În fine, un mediu de afaceri greoi descurajează investițiile în sectorul producției și creșterea productivității.

               (3)La 27 aprilie 2017, Croația și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2017 și Programul de convergență pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele pentru perioada 2014-2020 finanțate din fondurile structurale și de investiții europene („fondurile ESI”). Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI
                  9
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască programele relevante finanțate din fondurile ESI și să propună modificări la acestea, dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme
                  10
               .

               (5)În urma abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive, Croația se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. În Programul său de convergență pentru 2017, guvernul intenționează să realizeze o îmbunătățire treptată a soldului bugetului general, de la 0,8 % din PIB în 2016 la 0,5 % din PIB în 2020. Obiectivul bugetar pe termen mediu, stabilit la -1,75% din PIB în termeni structurali, a fost îndeplinit cu o marjă largă în 2016, și se intenționează ca soldul structural (recalculat
                  11
               ) să atingă obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017 și 2018, dar fără nicio marjă. După aceea este proiectat să se îmbunătățească ușor, din nou. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice generale în PIB va continua să scadă la 72,1 % până în 2020, după ce a atins valoarea maximă de 86,7 % din PIB în 2015. Scenariul macroeconomic pe care se bazează aceste proiecții bugetare este favorabil, în special având în vedere impactul negativ al dificultăților financiare cu care se confruntă cea mai mare societate privată a Croației, Agrokor, care nu a fost luată în considerare în proiecțiile programului. Criza Agrokor implică, de asemenea, riscuri directe în ceea ce privește proiecțiile bugetare. Mai mult, până în prezent, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit prevăzute nu au fost precizate complet.

               (6)La 12 iulie 2016, Consiliul a recomandat Croației să realizeze o ajustare bugetară anuală de cel puțin 0,6 % din PIB în vederea îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu pe 2017. Datele privind execuția indică o îmbunătățire semnificativă a soldului global pentru 2016, ceea ce demonstrează că deja din acel an Croația și-a atins obiectivul bugetar pe termen mediu. Conform previziunilor din primăvară pentru 2017 ale Comisiei, soldul structural se va situa în continuare peste obiectivul bugetar pe termen mediu în 2017, în pofida scăderii acestuia de la -0,3 % din PIB în 2016 la -1,7 % din PIB în 2017. În ceea ce privește 2018, Croației i se recomandă să rămână la obiectivul bugetar pe termen mediu. Conform previziunilor din primăvară pentru 2017 ale Comisiei, soldul structural va continua să scadă la -2,1 % din PIB, ceea ce indică riscul unei oarecare abateri de la obiectivul bugetar pe termen mediu. Conform previziunilor, Croația va respecta regula privind datoria în 2017 și în 2018. În general, Consiliul consideră că este necesar ca Croația să fie gata să adopte măsuri suplimentare în 2018 pentru a asigura respectarea prevederilor Pactului de stabilitate și de creștere.

               (7)Cadrul de guvernanță fiscal-bugetară al Croației are deficiențe. Noua lege privind responsabilitatea bugetară, menită să consolideze cadrul bugetar și independența și mandatul Comisiei pentru politica fiscal-bugetară, nu a fost încă adoptată. A fost amânată modificarea legii privind bugetul al cărei scop este, printre altele, soluționarea problemei revizuirilor frecvente ale planurilor bugetare atât la nivel central, cât și local. Fiabilitatea proiecțiilor care fundamentează planurile bugetare este în continuare scăzută.

               (8)Croația încasează venituri relativ scăzute din impozitarea recurentă a bunurilor imobile. Veniturile sunt colectate de unități ale autorității locale prin taxe percepute pe proprietăți, dar calculul și acoperirea acestora variază în mod considerabil. Aceasta se bazează, de asemenea, pe o impozitare mai puțin eficientă a transferurilor de proprietate Ca urmare a eforturilor de punere în aplicare a unor recomandări repetate specifice pentru această țară, în cadrul reformei fiscale de la sfârșitul anului 2016, începând cu 2018, unele impozite și taxe locale vor fi înlocuite cu un impozit recurent pe proprietate calculat pe baza a cinci parametri care aproximează valoarea proprietății. Acesta este considerat a constitui un prim pas către un impozit recurent pe proprietate bazat pe valoare, avut în vedere pentru 2020.

               (9)
                     Nevoile de finanțare a datoriei suverane ale Croației și expunerea datoriei suverane la riscul valutar evidențiază importanța unor surse fiabile de finanțare și a unei gestionări prudente a riscului. Răspunzându-se unei recomandări specifice pentru această țară, la începutul anului 2017 a fost adoptată o strategie pentru administrația centrală, de gestionare a datoriei, care acoperă perioada 2017-2019. Aceasta a apărut la trei ani după expirarea strategiei anterioare. Configurația instituțională pentru gestionarea datoriei publice, inclusiv comunicarea cu piețele, gestionarea riscului și actualizarea strategiei la intervale regulate, este deficitară. De asemenea, nu sunt luate suficient în considerare operațiunile extrabugetare cu potențial impact asupra datoriei.

               (10)
                     Piața forței de muncă a continuat în ultima vreme să se redreseze, dar nivelul șomajului este tot ridicat, cu un număr mare de șomeri pe termen lung. Alături de o activitate scăzută și care continuă să se reducă, aceasta înseamnă un potențial însemnat de forță de muncă nefolosit. Declinul activității în 2016 a fost deosebit de accentuat în rândul lucrătorilor slab calificați din grupa de vârstă adultă și a fost determinat de o populație în vârstă de muncă tot mai redusă, din cauza îmbătrânirii și a emigrației care au înregistrat creșteri.

               (11)
                     Inactivitatea este relativ ridicată în rândul categoriilor eligibile pentru pensionare anticipată. Perioadele reduse de contribuție au drept rezultat o adecvare scăzută a pensiilor în prezent și în viitor și riscul sărăciei în rândul persoanelor în vârstă. Există numeroase căi de pensionare anticipată, fiind posibilă pensionarea cu cinci ani mai devreme de îndeplinirea vârstei legale de pensionare. Stimulentele financiare pentru a lucra până la vârsta respectivă sunt reduse. Nu au fost puse în aplicare măsurile anunțate, menite să încurajeze o viață activă până la o vârstă mai înaintată. Responsabilitățile de îngrijire contribuie la o participare redusă pe piața muncii, în special a femeilor adulte mai în vârstă. Există un deficit de unități oficiale de îngrijire a copilului și există importante disparități regionale. Concediul de paternitate nu este plătit, iar contractele de muncă permit o flexibilitate redusă pentru echilibrul dintre viața profesională și activitățile de îngrijire. În prezent, vârsta legală de pensionare este de 61 de ani și 9 luni pentru femei și de 65 de ani pentru bărbați. Convergența și creșterea vârstelor legale de pensionare este lentă, vârsta de pensionare pentru ambele sexe urmând a ajunge la 67 de ani în 2038. Accelerarea ritmului este avută în vedere, dar măsura aceasta nu a fost încă adoptată. Sistemul de pensii oferă dreptul la condiții mai favorabile pentru categorii specifice de lucrători având meserii clasificate drept grele și periculoase și în sectoare specifice. Autoritățile au finalizat o reexaminare a profesiilor grele sau periculoase, dar normele nu au fost încă simplificate.

               (12)Potrivit celor mai recente date, în 2015, aproape 30 % din populație era expusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială. Sistemul de protecție socială prezintă deficiențe din punctul de vedere al eficacității și al echității, care sunt rezultatul unor neconcordanțe în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, al acoperirii geografice fragmentate, al lipsei de coordonare între autoritățile responsabile și al gradului scăzut de transparență. În 2016, doar 0,6 % din PIB a fost alocat pentru sistemul de garantare a unui venit minim care vizează gospodăriile cele mai sărace. Planurile de reformă, inclusiv redistribuirea responsabilităților instituționale și armonizarea criteriilor de eligibilitate au stagnat.

               (13)Dobândirea competențelor necesare pe piața forței de muncă este o condiție importantă pentru capacitatea de inserție profesională. Participarea la formele de învățământ pentru adulți este foarte scăzută, la fel cum sunt și cheltuielile pentru politici active în domeniul pieței forței de muncă, pentru măsurile de recalificare profesională și învățare pe tot parcursul vieții, precum și sfera de aplicare a acestora. Formarea nu se concentrează suficient asupra persoanelor în vârstă, a lucrătorilor cu nivel scăzut de calificare și asupra șomerilor de lungă durată, care tind să se confrunte cu dificultăți deosebite în ceea ce privește capacitatea de inserție profesională. Elaborarea legislației în vederea îmbunătățirii calității instituțiilor, a programelor și a predării pentru adulți a fost amânată.

               (14)Deținerea unor competențe de bază suficiente este esențială pentru ca oamenii să își găsească un loc de muncă stabil și de calitate, să îl păstreze și să participe cu succes la viața economică și socială. Informații obținute din anchete internaționale indică deficiențe grave în ceea ce privește competențele de bază, de științe aplicate și de matematică în rândul elevilor în vârstă de 15 ani din Croația. Începând cu 2015, în cadrul punerii în aplicare a strategiei în domeniul educației, științei și tehnologiei, a fost lansată o reformă curriculară pentru a se îmbunătăți conținutul și predarea competențelor transferabile. După reacțiile ambivalente ale părților interesate, reforma curriculară a fost revăzută, iar punerea în aplicare a fost amânată în mod semnificativ. Acest proces trebuie acum să continue în conformitate cu obiectivele inițiale. Croația a adoptat de curând o strategie privind educația și formarea profesională (VET). Se preconizează că acest lucru va duce la o actualizare a programei de învățământ pentru VET, la un rol mai mare al învățării la locul de muncă și la îmbunătățirea calității predării la nivelul VET. Introducerea sistemului de recunoaștere și validare a învățării non-formale și informale este în curs.

               (15)Fragmentarea teritorială și funcțională a administrației publice afectează furnizarea serviciilor și eficiența cheltuielilor publice. Competențele și relațiile fiscale actuale între nivelurile administrației publice nu sunt de natură să conducă la furnizarea de servicii publice eficiente și echitabile, în special în domeniul sănătății, al educației și al asistenței sociale. Reforma cuprinzătoare a administrației publice se confruntă cu întârzieri. Elaborarea legislației privind realocarea sarcinilor între autoritățile centrale și locale este în curs, iar raționalizarea sistemului agențiilor de stat se află într-o situație similară. La începutul anului 2017, autoritățile au anunțat înființarea unui grup operativ pentru a redacta legislația privind finanțele publice de la nivel subnațional.

               (16)Fragmentarea în ceea ce privește stabilirea salariilor în administrația publică continuă să afecteze în mod negativ transparența salariilor și egalitatea de tratament, precum și controlul guvernamental asupra cheltuielilor cu salariile din sectorul public, existând riscul unor efecte de propagare la nivelul întregii economii. În februarie 2017, guvernul a adoptat orientări comune pentru negocierea și monitorizarea acordurilor colective în sectorul public, dar simplificarea cadrelor de stabilire a salariilor a fost amânată pentru 2019.

               (17)Întreprinderile de stat sunt, în medie, mai puțin productive decât întreprinderile private, fapt ce indică deficiențe la nivelul guvernanței lor. Acestea au un impact negativ asupra eficienței alocative și contribuie la creșterea redusă a productivității economice. În cursul anului trecut, măsurile luate în vederea deschiderii întreprinderilor aflate în proprietatea statului față de controlul privat au avansat lent. O mai bună monitorizare a performanțelor acestora și responsabilizarea consiliilor de administrație, inclusiv cele ale întreprinderilor deținute de unitățile administrației publice locale, ar contribui la îmbunătățirea gestionării lor.

               (18)Banca Croată pentru Reconstrucție și Dezvoltare (HBOR) are un rol esențial în punerea în aplicare a instrumentelor financiare ale UE și, în special, a Planului de investiții pentru Europa. Pentru a juca pe deplin acest rol, trebuie să respecte standarde ridicate de transparență și de asumare a răspunderii. Autoritățile au în vedere o evaluare independentă a calității activelor din portofoliul său de credite, realizată de auditori independenți, care să fie încheiată până la sfârșitul anului 2017. Pe baza constatărilor, cadrul de reglementare și structurile de guvernanță ale acestuia vor fi revizuite.

               (19)Întreprinderile sunt împovărate cu costuri ridicate de reglementare. Un număr mare de taxe parafiscale, dintre care multe sunt tratate ca impozite din punct de vedere statistic, îngreunează mediul de afaceri. Dând curs unei recomandări specifice pentru această țară, în vara anului 2016 guvernul a decis să elimine 13 taxe parafiscale și să reducă alte 11, dar implementarea a fost lentă. Întreprinderile se confruntă în continuare cu o sarcină administrativă semnificativă. A fost adoptat un plan de acțiune pentru reducerea sarcinii administrative, care acoperă opt domenii de reglementare, dar punerea sa în aplicare este în curs.

               (20)Investițiile și-au revenit în 2016, după o scădere accentuată în timpul crizei. Însă, în pofida unor condiții macroeconomice și de finanțare favorabile, blocaje-cheie împiedică o redresare mai susținută a investițiilor. Punctele slabe ale administrației publice, mediul de afaceri greoi, ritmul lent de punere în aplicare a strategiei anticorupție, reglementarea restrictivă în sectoarele importante de infrastructură și prezența pregnantă a statului în economie au o influență negativă asupra climatului de afaceri.

               (21)Modernizarea reglementărilor profesionale poate promova mobilitatea forței de muncă și contribui la scăderea prețurilor pentru serviciile profesionale, sporind astfel potențialul de creștere economică. Reglementările Croației pentru prestatorii de servicii și profesiile reglementate au fost restrictive, în special pentru avocați. În vara anului 2016, guvernul a adoptat un plan de acțiune pentru a înlocui și moderniza reglementările necorespunzătoare, care, cu toate acestea, a fost limitat în ceea ce privește domeniul de aplicare și nivelul de detaliere.

               (22)Calitatea și eficiența sistemului de justiție reprezintă un factor determinant pentru mediul de afaceri. În pofida reducerii întârzierilor, în primă instanță, procedurile judiciare sunt îndelungate în cauzele de drept comercial, civil și penal. Depunerea și eliberarea în format electronic a documentelor emise de instanțe au potențialul de a îmbunătăți semnificativ sistemul de justiție, dar nu au fost încă puse în aplicare. Judecătorii specializați în domeniul dreptului comercial nu pot avea acces la registre online: acest lucru afectează eficiența procedurilor de insolvență. Hotărârile Curții sunt rareori disponibile online, iar reformările în gestionarea cauzelor, cum ar fi actualizarea proceselor întreprinderilor nu au fost încă introduse în tribunalele comerciale de primă instanță.

               (23)Sectorul bancar rămâne bine capitalizat, iar rentabilitatea acestuia s-a redresat în 2016 în urma convertirii, în 2015, a sumelor aferente împrumuturilor din franci elvețieni în euro. Raportul dintre creditele neperformante și împrumuturile brute a scăzut în ultima vreme, dar rămâne la un nivel ridicat, în special în rândul societăților nefinanciare. Declinul pare să fie determinat de vânzări, precum și de cerințele de provizionare progresivă și automată, introduse în 2013. Ca parte a reformei fiscale adoptate recent, guvernul a introdus, de asemenea, un nou regim fiscal pentru anulări ale creditelor neperformante, ca răspuns la o recomandare specifică pentru această țară. Efectele sale trebuie monitorizate îndeaproape. Eficiența cadrului de insolvență reformat recent în ceea ce privește facilitarea soluționării creditelor neperformante necesită, de asemenea, o monitorizare strictă.

               (24)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Croației, pe care a publicat-o în Raportul de țară pentru 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă al Croației, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Croației în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Croația, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

               (25)În lumina evaluării respective, Consiliul a examinat Programul de convergență, iar opinia
                  12
                sa se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (26)Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2017-2018, Croația să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să își continue politica bugetară în conformitate cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce implică faptul că trebuie să rămână în 2018 la obiectivul său bugetar pe termen mediu. Să consolideze, până în septembrie 2017, planificarea bugetară și cadrul bugetar multianual, inclusiv prin consolidarea independenței și a mandatului Comisiei pentru politica fiscal-bugetară. Să ia măsurile necesare pentru introducerea impozitului pe proprietate în funcție de valoarea acesteia. Să consolideze cadrul de gestionare a datoriei publice, inclusiv prin asigurarea unei actualizări anuale a strategiei de gestionare a datoriei.

               2.Să descurajeze pensionarea anticipată, să accelereze procesul de tranziție către creșterea vârstei legale de pensionare și să alinieze dispozițiile privind pensiile pentru anumite categorii la normele sistemului general de pensii. Să îmbunătățească coordonarea și transparența prestațiilor sociale.

               3.Să îmbunătățească educația pentru adulți, în special cea destinată lucrătorilor în vârstă, persoanelor slab calificate și șomerilor de lungă durată. Să accelereze reforma sistemului de învățământ.

               4.Să reducă fragmentarea și să îmbunătățească repartizarea funcțională a competențelor în administrația publică, sporind în același timp eficiența și reducând disparitățile teritoriale în ceea ce privește furnizarea serviciilor publice. Să armonizeze, în consultare cu partenerii sociali, cadrele de stabilire a salariilor din administrația publică și din serviciile publice.

               5.Să accelereze procesul de cesionare a întreprinderilor deținute de stat și a altor active ale statului și să îmbunătățească guvernanța corporativă în sectorul întreprinderilor deținute de stat. Să reducă în mod considerabil sarcina asupra întreprinderilor care este rezultatul costurilor de reglementare și al sarcinilor administrative. Să elimine restricțiile de reglementare care împiedică accesul la profesiile reglementate, la serviciile profesionale și pentru întreprinderi și la practicarea acestora. Să îmbunătățească calitatea și eficiența sistemului de justiție, în special prin reducerea duratei proceselor în cauzele civile și comerciale.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 510 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 și P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2017) 76 final.

                     (8)
                  COM (2017) 90 final.

                     (9)
                  Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

                     (10)
                  COM (2014) 494 final.

                     (11)
                  Soldul net ajustat ciclic al măsurilor cu caracter excepțional și temporare, recalculat de Comisie pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (12)
                  Emisă în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.