               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 524 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Sloveniei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a aborda în mod eficient pandemia, pentru a susține economia și pentru a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Sloveniei să urmărească, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să pună în aplicare politici bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, sporind, în același timp, investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               . Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Sloveniei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiect sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (8)La 30 aprilie 2021, Slovenia și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (9)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Sloveniei a fost de 8,4 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 80,8 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 8,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 5,2 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Slovenia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 5,5 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Sloveniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (10)Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,6 % în 2021 și cu 4,4 % în 2022. Potrivit previziunilor de primăvară ale Comisiei, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 4,9 % în 2021 și de 5,1 % în 2022. Consumul privat din previziunile Comisiei din primăvară este estimat să se redreseze oarecum mai rapid decât cel din programul de stabilitate, ca urmare a cererii controlate determinate de criză și a creșterii preconizate a ocupării forței de muncă și a salariilor. Previziunile de primăvară ale Comisiei estimează, de asemenea, o intensificare a dinamicii investițiilor în 2022 și exporturi mai puternice în 2021 și 2022.

               (11)În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 8,4 % din PIB în 2020 la 8,6 % din PIB în 2021 și o scădere a ponderii datoriei la 80,4 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 9,2 % din PIB în 2021, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,6 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care estimează că deficitul public va ajunge la 8,5 % din PIB, iar ponderea datoriei va fi de 79,0 % din PIB. Deși ambele proiecții prevăd o creștere semnificativă a cheltuielilor primare care nu sunt explicate de măsurile temporare de urgență legate de criză, structura acestora prezintă diferențe. Previziunile Comisiei estimează o scădere a traiectoriei investițiilor publice ca urmare a unui grad de absorbție a fondurilor UE mai scăzut în 2021 și a unei implementări mai lente a proiectelor de investiții finanțate la nivel național. De asemenea, este de așteptat o creștere nominală mai mare a anumitor categorii de cheltuieli curente. Ponderea prognozată a datoriei din previziunile Comisiei este mai scăzută ca urmare a dinamicii mai favorabile a PIB-ului nominal.

               (12)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Slovenia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Slovenia în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (13)Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,6 % din PIB în 2021, 1,2 % în 2022 și 0,7 % în 2023. Acesta estimează cheltuieli suplimentare de 0,2 % din PIB în 2024 și aproximativ 0,3 % în 2025 și 2026. De asemenea, programul estimează împrumuturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2022, ajungând până la 0,4 % din PIB în 2025. Previziunile de primăvară ale Comisiei nu includ integral aceste granturi în proiecțiile sale bugetare, ca urmare a faptului că aceste informații nu erau disponibile la data-limită a previziunilor Comisiei. În schimb, previziunile Comisiei estimează că cheltuielile finanțate prin granturi se vor ridica la 0,2 % din PIB în 2021 și la 0,6 % din PIB în 2022 pe baza informațiilor prevăzute în Planul de redresare și reziliență adoptat de guvern la 28 aprilie 2021.

               (14)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (15)În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Sloveniei va scădea la 5,7 % din PIB în 2022, în special datorită redresării economice și a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 79,6 % din PIB în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (4,7 % din PIB) și a ponderii datoriei (76,7 % din PIB). În ambele previziuni, traiectoria cheltuielilor primare (cu excepția măsurilor temporare de urgență legate de criză) rămâne ridicată. Diferența dintre previziunile deficitului se explică în mare parte printr-un scenariu macroeconomic mai favorabil în previziunile Comisiei și, astfel, o pondere mai mică a cheltuielilor totale în PIB. Cele două proiecții nu includ impactul unei serii de măsuri, inclusiv un pachet important de reforme fiscale adoptat recent de guvern. Conform informațiilor furnizate în programul de stabilitate, dacă sunt adoptate de parlament, măsurile respective pot avea un impact de creștere a deficitului de cel puțin 0,7 % din PIB în 2022.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 0,1 % din PIB
                  11
               . Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește, cu 0,3 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

               (16)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (17)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 3,8 % din PIB în 2023 la 2,8 % din PIB în 2024. Prin urmare, se prevede că deficitul public nu va mai depăși 3 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,5 % din PIB în 2023 și 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va scădea cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB
                  13
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,6 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 4¼ %
                  14
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Sloveniei.

               (18)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 79,0 % din PIB în 2023 la 78,0 % din PIB în 2024. Se consideră că Slovenia se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  15
               .

               (19)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Slovenia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA SLOVENIA:

               1.În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Sloveniei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 157.

                     (6)

                        Până la adoptarea finală de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf.

                     (7)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de patru ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea, de asemenea, o contribuție neutră.

                     (13)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (14)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (15)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 521 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Poloniei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Poloniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

               (3)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  6
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (4)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  7
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (5)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  8
               .

               (6)La 30 aprilie 2021, Polonia și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (7)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Poloniei a fost de 7,0 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 57,5 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 6,4 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 4,3 % în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Modificarea ponderii datoriei în PIB a fost determinată și de emiterea de obligațiuni de către Fondul de dezvoltare din Polonia (4,3 % din PIB) în contextul politicii de combatere a pandemiei de COVID-19, din care o parte a fost deja inclusă în deficitul public din 2020. De asemenea, Polonia a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la aproximativ 10,5 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Poloniei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

               (8)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare ale Programului de convergență este în general prudent, în special pentru 2022. Potrivit programului de convergență, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 3,8 % în 2021 și de 4,3 % în 2022, o redresare mai puțin viguroasă decât cea din previziunile de primăvară ale Comisiei, de 0,2 puncte procentuale în 2021 și de 1,1 puncte procentuale în 2022. Acest lucru este determinat în primul rând de faptul că scenariul central prevăzut în programul de convergență nu include impactul Mecanismului de redresare și reziliență asupra economiei poloneze.

               (9)În Programul său de convergență pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 7,0 % din PIB în 2020 la 6,9 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 60,0 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 6,4 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 2,5 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Diferența este determinată în primul rând de creșterea cheltuielilor, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei, prevăzute în programul de convergență.

               (10)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Polonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Polonia în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (11)Programul de convergență pentru 2021 nu include încă primirea de granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență.

               (12)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  9
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile temporare de urgență au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (13)În programul său de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Poloniei va scădea la 4,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 59,2 % din PIB în 2022. Aceste previziuni se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021 și rezultă din prezumția creșterii cheltuielilor pentru, printre altele, consumul intermediar și transferurile sociale, inclusiv pentru măsurile de limitare a răspândirii pandemiei.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la + 0,1 % din PIB
                  10
               . Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,3 puncte procentuale din PIB.
                  11
                Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

               (14)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate.  În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (15)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul va scădea de la 3,2 % în 2023 la 2,5 % din PIB în 2024. Se prevede că deficitul public nu va mai depăși 3 % din PIB în 2024. Programul nu include informațiile necesare pentru estimarea orientării bugetare generale în 2023 și 2024.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 5¾ %
                  12
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Poloniei.

               (16)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 58,7 % din PIB în 2023 la 57,9 % din PIB în 2024. Se consideră că Polonia se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  13
               .

               (17)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Polonia ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA POLONIA:

               1.În 2022, să aplice o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 135.

                     (6)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (7)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (10)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (11)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

                     (12)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (13)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 523 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            prin care se emite un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               prin care se emite un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o Comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din Pactul de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a le permite să facă față crizei. Ea a facilitat coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire gravă a creșterii economice. Activarea clauzei permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în Strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 3 aprilie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/509
                  5
                privind existența unui deficit excesiv în România ca urmare a nerespectării criteriului privind deficitul în 2019. Aceasta s-a bazat pe obiectivele bugetare actualizate ale guvernului, iar publicarea ulterioară a unui deficit public de 4,3 % din PIB a confirmat nerespectarea criteriului. Depășirea valorii de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat a fost rezultatul unei acumulări constante de dezechilibre bugetare, cauzată de politica fiscal-bugetară expansionistă aplicată începând din 2016, într-o perioadă de creștere economică puternică. La 3 aprilie 2020, Consiliul a emis, de asemenea, o recomandare
                  6
                în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România până cel târziu în 2022.

               (3)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat României
                  7
                să aplice politici fiscal-bugetare în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 și să ia totodată toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare.

               (4)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  8
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Mecanismul va oferi sprijin financiar pentru implementarea reformelor și a investițiilor, ceea ce va implica un impuls bugetar finanțat de UE. El va contribui, pe de o parte, la redresarea economică, la implementarea unor reforme și investiții sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova dubla tranziție verde și digitală, iar pe de altă parte, va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. În plus, el va ajuta finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității pe termen mediu și lung a finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă.

               (5)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică suplimentare pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  9
               . Comunicarea respectivă a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei conform căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, criteriul cantitativ cheie fiind nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparativ cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile specifice fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  10
               .

               (6)La 5 mai 2021, România și-a prezentat Programul de convergență pentru 2021, depășind termenul stabilit la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (7)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al României a fost de 9,2 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 47,3 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a atins valoarea de -3,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare în valoare de 1,5 % în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. România a oferit, de asemenea, un sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor (și anume garanții și amânări la plata impozitelor, care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 1,4 % din PIB.

               (8)Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este realist în 2021 și 2022. Conform programului de convergență, creșterea PIB-ului real este preconizată la 5,0 % în 2021 și 4,8 % în 2022. În ambii ani, se așteaptă ca principalul motor al creșterii să fie cererea internă, cu o creștere puternică a consumului și a investițiilor. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 referitoare la creșterea economică a României sunt ușor mai favorabile decât cele din programul de convergență, ele indicând 5,1 % în 2021 și 4,9 % în 2022, de asemenea având la bază cererea internă.

               (9)În programul său de convergență pentru 2021, guvernul planifică o scădere a deficitului public de la 9,2 % din PIB în 2020 la 8 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este planificată să crească la 50,8 % din PIB în 2021. Conform programului, se anticipează că, în 2021, variația soldului bugetar primar față de nivelul anterior crizei (2019) va atinge 3,3 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,5 % din PIB luate în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste proiecții sunt conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

               (10)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la încetinirea creșterii economice provocată de aceasta, România a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. Acest răspuns politic puternic a amortizat contracția PIB-ului, fapt care, la rândul său, a diminuat creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile luate de România în 2020 și în 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și în 2021 sunt fie temporare, fie contrabalansate de măsuri compensatorii. În același timp, a existat un impact bugetar continuu al măsurilor expansive adoptate înainte de pandemie. Aceste măsuri au inclus în special creșteri ale pensiilor, precum și alte cheltuieli sociale și reduceri ale impozitelor.

               (11)Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2021, 0,6 % din PIB în 2022, 1,2 % din PIB în 2023, 1,2 % din PIB în 2024, 0,9 % din PIB în 2025 și 0,9 % din PIB în 2026. Programul presupune, de asemenea, împrumuturi în cadrul Mecanismul de redresare și reziliență în valoare de 2,3 % din PIB în 2025 și de 2,5 % din PIB în 2026. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ în proiecțiile lor bugetare doar granturile, deoarece programul de convergență prevede că împrumuturile vor începe după încheierea perioadei vizate de previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

               (12)Pentru a se evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, în totalul cheltuielilor relevante trebuie să fie incluse și transferurile considerabile de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență).

               Astfel, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare pe partea de venituri și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criză), inclusiv a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, analiza își propune de asemenea să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu dubla tranziție verde și digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor curente primare și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (13)În Programul său de convergență pentru 2021, deficitul public al României este planificat să scadă la 6,2 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor de sprijin temporare adoptate în 2020 și în 2021. Ponderea datoriei publice este planificată să crească la 52,9 % din PIB în 2022. Aceste proiecții sunt mai favorabile decât previziunile Comisiei din primăvara anului 2021.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală definită mai sus – care include și impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetele naționale și de la bugetul UE, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la -0,5 % din PIB
                  11
               . Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismul de redresare și reziliență și al altor fonduri UE se preconizează că va crește cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție expansivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  12
               , în timp ce cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor oferi o contribuție neutră.

               (14)Conform planurilor bugetare pe termen mediu ale programului, deficitul public este planificat să scadă de la 4,4 % în 2023 la 2,9 % din PIB în 2024. Deficitul public este planificat să nu mai depășească 3 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – care include și impactul asupra cererii agregate în 2022 al investițiilor finanțate deopotrivă de la bugetele naționale și de la bugetul UE, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,6 % din PIB atât în 2023, cât și în 2024. Contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri UE se preconizează că va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se estimează că investițiile finanțate la nivel național vor furniza o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  13
               , în timp ce cheltuielile curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare pe partea de venituri) vor furniza o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB.

               Estimarea actuală privind creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este de 5¾ %
                  14
               . Această estimare nu include însă impactul reformelor incluse în Planul de redresare și reziliență, care pot stimula creșterea potențială a României.

               (15)Ponderea datoriei publice este planificată să crească de la 53,3 % din PIB în 2023 și să scadă la 52,4 % din PIB în 2024. Având în vedere traiectoria de creștere deosebit de rapidă a datoriei pe termen mediu, cauzată în principal de deficitul mare preconizat pentru 2022 și de condițiile de finanțare nefavorabile comparativ cu alte țări din UE, se consideră că România se confruntă cu riscuri ridicate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, în conformitate cu cea mai recentă analiză a sustenabilității datoriei
                  15
               .

               (16)La 2 iunie 2021, Comisia a recomandat adoptarea unei recomandări a Consiliului privind corectarea deficitului excesiv al României până în 2024. Conform acestei recomandări, România ar trebui să atingă o țintă de deficit public global de 8,0 % din PIB în 2021, 6,2 % din PIB în 2022, 4,4 % din PIB în 2023 și 2,9 % din PIB în 2024, care este conformă cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 3,4 % în 2021, 1,3 % în 2022, 0,9 % în 2023 și 0,0 % în 2024. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,7 % din PIB în 2021, 1,8 % din PIB în 2022, 1,7 % din PIB în 2023 și 1,5 % din PIB în 2024.

               Consiliul a evaluat Programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de România ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020,

               RECOMANDĂ ROMÂNIEI:

               1.Să aplice politici fiscal-bugetare în conformitate cu recomandarea emisă de Consiliu la [XX iunie 2021] în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, astfel cum se prevede la articolele 5 alineatul (1), 6 alineatul (3), 9 alineatul (1) și 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolele 3 alineatul (5) și 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire gravă a creșterii economice.

                     (3)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicare a Comisiei privind Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Decizia (UE) 2020/509 a Consiliului din 3 aprilie 2020 privind existența unui deficit excesiv în România (JO L 110, 8.4.2020, p. 58).

                     (6)

                        Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (JO C 116, 8.4.2020, p. 1).

                     (7)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al României și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 149).

                     (8)

                  JO
                   L57, 18.2.2021, p.17.

                     (9)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu „Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară”, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (10)

                        Comunicare a Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare comparativ cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică fiscală expansivă.

                     (12)

                        Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

                     (13)

                        Se estimează că celelalte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor oferi o contribuție neutră.

                     (14)

                        Estimare realizată de Comisie în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

                     (15)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes” (Anexă statistică oferind date contextuale relevante pentru evaluarea programelor de stabilitate și de convergență pentru 2021).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 526 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               Având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Finlandei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Finlandei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               . Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătându-se în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidându-se în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Finlandei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în plan sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. El va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. Mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (8)La 13 mai 2021, Finlanda și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 după termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (9)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Finlandei a fost de 5,4 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 69,2 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 4,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,0 % în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Finlanda a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (de exemplu, garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 20,1 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Finlandei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (10)Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este plauzibil în 2021 și 2022. Conform programului de stabilitate, creșterea PIB-ului real este preconizată să ajungă la 2,6 % în 2021 și la 2,5 % în 2022. Această estimare corespunde previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, care indică totuși, într-o oarecare măsură, o creștere a consumului și a PIB-ului în 2022.

               (11)În programul de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 5,4 % din PIB în 2020 la 4,7 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 71,6 % din PIB. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 4,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 1,5 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste proiecții corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

               (12)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Finlanda a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor deosebit de afectate. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când introduc măsuri permanente, statele membre trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Finlanda în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (13)Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,1 % din PIB în 2021, 0,2 % din PIB în 2022, 0,2 % din PIB în 2023, 0,2 % din PIB în 2024 și 0,1 % din PIB în 2025. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ aceste granturi în proiecțiile bugetare, dar presupunând că măsurile finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență ar fi mai concentrate în 2021 și 2022.

               (14)Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor fi diminuat. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile temporare de urgență au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (15)În programul de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Finlandei va scădea la 2,9 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va crește la 72,4 % din PIB în 2022. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (2,1 % din PIB) și a ponderii datoriei (70,1 % din PIB), reflectând în principal o redresare economică mai puternică în 2022.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 0,5 % din PIB
                  11
               . Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește, cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

               (16)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (17)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 2,1 % în 2023 la 1,7 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 0,7 % din PIB în 2023 și 2024. Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va rămâne neschimbată. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  13
               . Se estimează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 3 %
                  14
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Finlandei.

               (18)Se estimează că ponderea datoriei publice va crește de la 73,9 % din PIB în 2023 la 74,7 % din PIB în 2024. Se consideră că Finlanda se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  15
               .

               (19)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Finlanda ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA FINLANDA:

               1.Să mențină în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei referitoare la strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Finlandei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 171.

                     (6)

                        În așteptarea adoptării finale de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf.

                     (7)

                     JO
                      L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (13)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (14)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (15)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.