               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 420 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2018

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2018

                   și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2018

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2)/articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene
                  2
               ,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European
                  3
               ,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2018. Aceasta a ținut cont de pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară pentru 2018 privind Polonia
                  4
                a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 26 aprilie 2018, Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (5)În prezent, Polonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În cadrul Programului său de convergență pentru 2018, guvernul intenționează să realizeze o îmbunătățire treptată a soldului global, de la un deficit de 1,7 % din PIB în 2017, la 0,7 % din PIB în 2021. Se estimează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1,0 % din PIB, nu va fi atins până în 2021, când ia sfârșit perioada acoperită de Programul de convergență. Soldul structural recalculat
                  7
                indică probabilitatea unui deficit structural de 1,3 % din PIB în 2021. Potrivit Programului de convergență pentru 2018, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea de la 50,6 % din PIB în 2017 la 50,4 % din PIB în 2018 și la 46,0 % din PIB în 2021. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2018 și plauzibil pentru perioada ulterioară.

               (6)La 11 iulie 2017, Consiliul a recomandat Poloniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  8
                nu va depăși 3,7 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB. În același timp, s-a afirmat că pentru evaluarea planurilor și a rezultatelor bugetare va trebui să se țină seama în mod corespunzător de obiectivul de a atinge o orientare fiscală care să contribuie atât la consolidarea redresării în curs, cât și la asigurarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a realizat o evaluare calitativă a solidității conjuncturii economice din Polonia, acordând atenția cuvenită dificultăților în materie de sustenabilitate cu care se confruntă această țară. Pe această bază, se concluzionează că nu există elemente suplimentare care trebuie luate în considerare. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul ca în 2018 să se înregistreze o abatere vizibilă de la ajustarea recomandată.

               (7)În 2019, având în vedere faptul că deviația estimată a producției este de 1,5 %, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu ar trebui să depășească 4,2 %, fiind conformă cu ajustarea structurală de 0,6 % din PIB rezultată din matricea de cerințe prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, există riscul ca în 2019 să apară o abatere importantă de la acest obiectiv. În general, Consiliul este de părere că în 2018 ar trebui luate măsuri care să asigure respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere.

               (8)Pe termen mediu și lung, Polonia se va confrunta cu presiuni în mai multe domenii de cheltuieli, în special cele legate de îmbătrânirea populației, care necesită noi mecanisme pentru evaluarea eficienței și eficacității cheltuielilor publice și pentru facilitarea realocării resurselor. În acest scop, guvernul a inițiat lucrările de reformă a procesului bugetar, urmărind în special să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu și să integreze analize ale cheltuielilor în procesul bugetar. Polonia este singurul stat membru care nu dispune de un consiliu bugetar independent cu drepturi depline și nici nu a făcut cunoscute planuri de înființare a unui astfel de consiliu, chiar dacă în această țară există instituții independente care exercită o parte din funcțiile ce revin în mod normal consiliilor bugetare. În raportul de țară pentru 2018 se constată că Polonia nu a înregistrat niciun progres în ceea ce privește limitarea utilizării generalizate a cotelor reduse în ceea ce privește taxa pe valoarea adăugată. Cu toate acestea, Ministerul Finanțelor Publice al Poloniei elaborează măsuri de simplificare a modului în care cotele aplicabile sunt alocate bunurilor și serviciilor.

               (9)Piața forței de muncă din Polonia a înregistrat performanțe puternice în ultimii ani, iar ratele de ocupare a forței de muncă au continuat să crească. Cu toate acestea, participarea la forța de muncă a anumitor categorii, în special a femeilor, a persoanelor slab calificate și a persoanelor în vârstă, este în continuare scăzută față de alte state membre. Mai multe măsuri de politică luate recent au avut drept efect diminuarea motivației necesare pentru a ocupa un loc de muncă, în special în rândul femeilor și al persoanelor în vârstă. Sistemul polonez de protecție socială nu asigură suficiente stimulente pentru încadrarea în muncă. Deși alocația pentru copii a redus sărăcia și inegalitățile, aceasta a avut deja un efect negativ asupra participării părinților, în special a femeilor, la forța de muncă, deoarece cuantumul alocației și faptul că aceasta nu este suficient condiționată de evaluarea resurselor anulează efectele stimulentelor pentru încadrarea în muncă integrate în alte prestații sociale. Înscrierea copiilor sub trei ani în structuri de îngrijire formală rămâne printre cele mai scăzute din Uniune, constituind un obstacol suplimentar în calea participării femeilor la forța de muncă. Persoanele care asigură îngrijiri pe termen lung nu dispun decât de un sprijin limitat, ceea ce le împiedică să intre pe piața forței de muncă. Se preconizează că reducerea vârstei legale de pensionare a încurajat unii lucrători cu vârste mai înaintate să iasă de pe piața forței de muncă. Migrația din țări din afara UE contribuie la satisfacerea cererii crescânde de forță de muncă.

               (10)O modalitate complementară de a sprijini atât participarea la forța de muncă, cât și capacitatea de inovare a economiei constă în a pregăti elevii și adulții astfel încât să dobândească calificările și competențele adecvate care să faciliteze încadrarea în muncă pe o piață a forței de muncă aflată într-o evoluție rapidă. Rata de participare a adulților la educație și formare este mult mai scăzută decât media din UE. Această situație, la care se adaugă anumite lacune în materie de competențe digitale, precum și în materie de alfabetizare și de competențe numerice, în special în rândul adulților cu nivel de studii inferior învățământului terțiar, reduc capacitatea de inserție profesională a acestor persoane. Până în prezent nu se cunoaște impactul pe care îl vor avea, asupra nivelurilor de competențe, măsurile de politică recent introduse și cele aflate în continuare în faza de planificare, cum ar fi schimbările aduse organizării învățământului general, profesional și superior.

               (11)Polonia a continuat să ia măsuri pentru a lupta împotriva segmentării pieței forței de muncă limitând posibilitatea de a recurge excesiv la munca temporară, majorând contribuțiile la asigurările sociale în cazul anumitor contracte de muncă atipice și introducând salariului minim pe oră pentru o parte din aceste contracte. Numărul și proporția contractelor permanente au crescut de la sfârșitul anului 2016; cu toate acestea, ponderea contractelor temporare rămâne în continuare una dintre cele mai ridicate din UE. Unele dintre noile modificări legislative relevante pentru dualitatea pieței forței de muncă ar putea fi incluse în codul muncii reformat. Nivelul acoperirii oferite de protecția socială a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă și a celor angajați cu anumite contracte atipice se dovedește a constitui o eventuală problemă, în special din perspectiva adecvării pensiilor viitoare ale acestor lucrători. Începând din 2015 au fost introduse o serie de măsuri menite să îmbunătățească protecția socială a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă și a celor angajați cu contracte atipice.

               (12)Vârsta medie de pensionare a crescut în ultimii ani, ca urmare a reformelor anterioare, cum ar fi abolirea opțiunilor de pensionare anticipată și creșterea treptată a vârstei legale de pensionare. Mărirea în continuare a vârstei medii de pensionare este esențială pentru creșterea economică pe termen mediu și pentru a asigura adecvarea sistemului de pensii și sustenabilitatea fiscală a acestuia. Cu toate acestea, recenta reducere a vârstei legale de pensionare la 60 de ani pentru femei și la 65 de ani pentru bărbați merge în direcția opusă. În schimb, vârsta de pensionare a judecătorilor de drept comun a fost aliniată la 65 de ani atât pentru bărbați, cât și pentru femei, măsură conformă cu solicitarea Comisiei. Sistemul de asigurări sociale speciale pentru agricultori, care beneficiază de subvenții în valoare de aproape 1 % din PIB, reprezintă unul dintre motivele care explică mobilitatea scăzută a forței de muncă și șomajul ascuns din sectorul agricol.

               (13)Pentru a îmbunătăți rezultatele privind starea de sănătate în Polonia, accesul la asistența medicală trebuie să fie facilitat, iar aceasta ar trebui să devină mai eficace. Nevoile nesatisfăcute de asistență medicală raportate de pacienți se numără printre cele mai ridicate din UE, iar perioadele de așteptare pentru anumite intervenții sunt deosebit de mari. Numărul de paturi de spital este relativ ridicat și nu este repartizat la un nivel optim din punct de vedere geografic. Asistența medicală ambulatorie și primară este, în general, insuficient dezvoltată, medicii fiind motivați să trimită pacienții către furnizorii de servicii specializate pentru investigații și tratament. Abordarea acestor chestiuni este deosebit de dificilă, deoarece, în Polonia, nivelul finanțării publice și numărul de medici și de asistenți medicali în anumite specializări sunt cu mult sub media UE. În 2017 s-au depus unele eforturi de distribuire într-un mod mai eficient a resurselor de asistență medicală, dar efectele acestor măsuri nu sunt încă vizibile.

               (14)Creșterea capacității de inovare a economiei este esențială pentru a permite Poloniei să avanseze spre partea superioară a lanțului valoric global, sporind astfel posibilitățile de îmbunătățire a nivelului de trai. În acest scop sunt necesare măsuri de politică pe mai multe fronturi, care să se înscrie într-un proces treptat cu o durată de mai mulți ani. Printre principalele domenii de politică relevante se numără consolidarea încrederii în mediul de reglementare, oferirea de stimulente care să motiveze întreprinderile să efectueze cheltuieli în cercetare și dezvoltare, consolidarea bazei științifice, inclusiv prin reforme ale învățământului terțiar și prin încurajarea unui flux puternic al cunoștințelor și a unei cooperări strânse între întreprinderi și institutele de cercetare. Această cooperare presupune, de asemenea, asigurarea unor condiții favorabile pentru comercializarea rezultatelor cercetării obținute și sprijinite prin finanțare publică. Au fost deja puse în aplicare mai multe măsuri de politică în aceste domenii, iar guvernul prevede noi măsuri de acest tip.

               (15)Ritmul rapid al schimbărilor în materie de reglementare și recurgerea limitată la consultările publice și sociale cu privire la o serie de legi esențiale dăunează calității legislației și creează o incertitudine sporită pentru mediul de afaceri. În acest context este esențial să se garanteze, de asemenea, statul de drept și independența sistemului judiciar. Comisia a concluzionat că modificările sistemului de justiție care au fost adoptate prezintă un risc clar de încălcare gravă a statului de drept. Securitatea juridică și încrederea în calitatea și predictibilitatea anumitor politici și instituții în materie de reglementare și în materie fiscală sunt factori importanți care ar putea conduce la creșterea ratei de investiții. Evaluări ale impactului ex ante și ex post solide și consultări sociale și publice bine concepute și organizate ar putea contribui la îmbunătățirea calității legislației, la limitarea necesității unor modificări ulterioare și, în acest mod, la creșterea gradului de predictibilitate a mediului de reglementare. Aceste măsuri ar putea contribui, de asemenea, la limitarea posibilelor efecte secundare negative pe termen scurt ale noilor legi, cum ar fi creșterea temporară a sarcinilor administrative care apare în urma modificării reglementărilor fiscale.

               (16)Rețeaua rutieră s-a dezvoltat rapid datorită finanțării UE, dar rata deceselor din accidente rutiere este în continuare printre cele mai ridicate din UE. În plus, orașele se confruntă cu provocări legate de sporirea mobilității, cum ar fi congestionarea traficului și poluarea aerului cauzate de creșterea parcului de autoturisme și de procentul ridicat al autovehiculelor vechi. Actualele stimulente pentru utilizarea modurilor de transport în comun cu emisii scăzute de dioxid de carbon și active sunt insuficiente pentru a face față acestor provocări. Punerea în aplicare a proiectelor feroviare cofinanțate de UE se confruntă în continuare cu blocaje considerabile cauzate în principal de capacitățile limitate ale sectorului construcțiilor și de deficiențele instituționale ale administratorului infrastructurii feroviare. Reflecția strategică privind dezvoltarea pe termen lung, după 2023, a rețelelor de transport, pentru toate modurile, care să identifice și să atribuie în mod clar rolul fiecărui mod, este în continuare deficitară.

               (17)În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018 și Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Poloniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (18)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  9
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2018 și în 2019, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 4,2 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor publice, inclusiv prin îmbunătățirea procesului bugetar.

               2.Să ia măsuri pentru a spori participarea la forța de muncă, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la serviciile de îngrijire a copilului și prin favorizarea competențelor relevante pentru piața forței de muncă, în special prin învățarea în rândul adulților, și să elimine obstacolele care persistă în calea încadrării în locuri de muncă mai stabile. Să asigure sustenabilitatea și adecvarea sistemului de pensii prin luarea de măsuri în vederea creșterii vârstei efective de pensionare și prin reformarea sistemelor de pensii preferențiale.

               3.Să consolideze capacitatea de inovare a economiei, inclusiv prin sprijinirea unei colaborări mai strânse între întreprinderi și institutele de cercetare. Să îmbunătățească mediul de reglementare, în special prin asigurarea faptului că în cadrul procesului legislativ au loc consultări publice și sociale eficace.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 420 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 și P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 219 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și temporar, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (8)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (9)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 432 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017
            {SWD(2018) 366 final}

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului
                  1
               , în special articolul 10 alineatul (2) al patrulea paragraf,

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)La 16 iunie 2017, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), că în România exista o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 16 iunie 2017 Consiliul a adresat României o recomandare
                  2
                prin care această țară era invitată să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  3
                nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB.

               (2)La 5 decembrie 2017, Consiliul a concluzionat
                  4
                că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 16 iunie 2017. Având în vedere acest lucru, la 5 decembrie 2017 Consiliul a emis o recomandare revizuită
                  5
                prin care se solicita României să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB. De asemenea, Consiliul a recomandat ca România să utilizeze toate câștigurile excepționale pentru a-și reduce deficitul, iar măsurile de consolidare bugetară să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural public într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 aprilie 2018 ca termenul până la care România trebuia să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării respective.

               (3)În perioada 10-11 aprilie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în conformitate cu articolul -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților române pentru observații, Comisia și-a prezentat constatările Consiliului la [23] mai 2018. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice. Raportul Comisiei constată că autoritățile române nu intenționează să dea curs Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017. Autoritățile au confirmat reprezentanților Comisiei că obiectivul lor pentru 2018 rămâne un deficit global de puțin sub 3 % din PIB. Având în vedere o deviație pozitivă și în creștere a PIB-ului, aceasta indică o deteriorare suplimentară a deficitului structural subiacent, ceea ce contravine recomandării Consiliului și reflectă o politică fiscală clar expansionistă.

               (4)La 20 aprilie 2018, după termenul stabilit de Consiliu, autoritățile române au prezentat un raport privind măsurile luate în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017. În raport, autoritățile au reiterat faptul că obiectivul lor pentru 2018 rămâne un deficit global de puțin sub 3 % din PIB. Impactul bugetar al măsurilor raportate este semnificativ inferior cerinței stipulate în recomandarea Consiliului.

               (5)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, creșterea cheltuielilor publice primare nete se va ridica 10,8 %, cu mult peste criteriul de referință privind cheltuielile, de 3,3 %. Soldul structural se va deteriora cu 0,5 % din PIB în 2018, atingând un deficit de 3,8 % din PIB. Această situație este opusul îmbunătățirii structurale recomandate de 0,8 % din PIB în raport cu 2017. Prin urmare, ambii piloni indică o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată. Criteriul de referință privind cheltuielile indică o abatere de 2,4 % din PIB. Soldul structural confirmă această interpretare, indicând o abatere ceva mai mică, de 1,8 % din PIB. Mărimea abaterii indicată de soldul structural este influențată negativ de estimarea subiacentă mai ridicată a creșterii PIB-ului potențial față de media pe termen mediu care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile. Ținând seama de acest lucru, evaluarea globală confirmă o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată.

               (6)Deteriorarea față de 2017 este determinată în mare parte de creșterea cheltuielilor aferente remunerării angajaților din sectorul public, care a fost adoptată în vara anului 2017 și a intrat în vigoare în ianuarie 2018. De la previziunile Comisiei din toamna anului 2017, pe care se baza Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017, autoritățile au revenit parțial asupra reformei sistemice a pensiilor, realizate în trecut, reducând ponderea contribuțiilor sociale transferate către cel de al doilea pilon al sistemului de pensii începând din 2018. Se preconizează că această reducere va avea un efect pozitiv pe termen scurt asupra veniturilor publice și, așadar, asupra soldului public. Cu toate acestea, câștigul bugetar respectiv este preconizat să se estompeze pe termen lung, deoarece contribuțiile sociale redirecționate de la al doilea pilon urmează să fie însoțite de obligația de a plăti pensii pentru limită de vârstă în viitor.

               (7)Aceste considerații conduc la concluzia că răspunsul României la Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017 este insuficient. Efortul bugetar se situează sub nivelul de ajustare structurală anuală de 0,8 % din PIB pentru 2018, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominale a cheltuielilor publice primare nete care nu depășește 3,3 % în 2018,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează României.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO C 216, 6.7.2017, p. 1.

                     (3)

                        Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (4)

                        JO L 340, 20.12.2017, p. 49.

                     (5)

                        JO C 439, 20.12.2017, p. 1.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 6.6.2018
            COM(2018) 332 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii de negocieri pentru un acord cu Statele Unite ale Americii în ceea ce privește importul de carne de vită de calitate superioară provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Prezenta inițiativă vizează să modifice acordurile actuale încheiate cu SUA privind importul de carne de vită fără hormoni. Ea nu este menită să afecteze în niciun fel interdicția impusă de UE asupra cărnii de vită tratate cu hormoni ca atare.

               În decembrie 2016, Statele Unite au luat măsuri de reinstituire a unor taxe sporite asupra anumitor produse din UE, date fiind preocupările exprimate de industria cărnii de vită din SUA care susținea că Uniunea Europeană ar putea încălca Memorandumul de înțelegere revizuit încheiat cu Statele Unite ale Americii referitor la importul de carne de vită provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii și la taxele majorate aplicate de Statele Unite anumitor produse din Uniunea Europeană din 21 octombrie 2013
                  1
                (denumit în continuare „MDI revizuit”).  MDI revizuit a fost încheiat între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii ca urmare a unei proceduri de soluționare a litigiilor în cadrul OMC privind măsurile CE DS26 referitoare la carne și produsele din carne (hormoni),  [DS26 EC Measures Concerning Meat and Meat Products (Hormones)] și a fost notificat Organului de soluționare a litigiilor al OMC la 14 aprilie 2014 ca o soluție convenită de comun acord pentru punerea în aplicare a raportului în cadrul procedurilor de soluționare a litigiilor.

               În temeiul MDI inițial și al versiunii revizuite a acestuia, UE a deschis un contingent tarifar anual pentru carnea de vită de calitate superioară
                  2
               .

               În urma deschiderii de către Statele Unite a procedurii de reinstituire a unor taxe sporite asupra numitor produse din UE în decembrie 2016, părțile au efectuat consultări referitoare la funcționarea MDI revizuit, astfel cum se prevede la articolul IV din acesta.

               Recomandarea urmărește o autorizare de a negocia un acord cu Statele Unite ale Americii, în urma consultărilor menționate, în ceea ce privește contingentul tarifar pentru carnea de vită de calitate superioară și, eventual, alocarea sa specifică pe țară.

               Ar putea fi necesare negocieri cu alte țări furnizoare pentru a garanta faptul că orice alocare specifică pe țară convenită a contingentului tarifar menționat cu Statele Unite respectă drepturile în vigoare ale acestora în cadrul Acordurilor OMC/GATT.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

               Nu se aplică.

               •Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

               Nu se aplică.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

               Articolul 207 din TFUE (politica comercială comună) împreună cu articolul 218 alineatele (3) și (4).

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

               Nu se aplică, întrucât competența Uniunii în domeniul politicii comerciale comune este exclusivă [articolul 3 aliniatul (1) litera (e) din TFUE].

               •Proporționalitatea

               Nu se aplică.

               •Alegerea instrumentului

               Încheierea unui acord internațional este unica metodă care garantează faptul că semnatarii acestuia nu vor chestiona ceea ce a fost convenit într-o etapă ulterioară.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

               Nu se aplică.

               •Consultări cu părțile interesate

               Foaia de parcurs a inițiativei privind autorizarea deschiderii de negocieri pentru un acord cu Statele Unite ale Americii în ceea ce privește importul de carne de vită de calitate superioară provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii a fost pusă la dispoziție pentru consultare publică de la 27 martie până la 24 aprilie 2018. Au fost prezentate, în total, 37 de contribuții, 24 de la cetățeni, întreprinderi sau organizații profesionale din UE, 13 de la întreprinderi și guverne din afara UE.

               Douăsprezece contribuții au provenit de la cetățeni ai UE (din Belgia, Germania, Grecia, Italia, Spania și Suedia) care și-au manifestat sprijinul pentru o agricultură care respectă mediul, pentru bunăstarea animalelor și pentru produse sănătoase și au subliniat importanța de a produce carne fără hormoni și antibiotice. Unii au afirmat că ar trebui să se reducă consumul de carne.

               Patru contribuții au provenit de la întreprinderi mici și mijlocii din UE (din Grecia, Italia și Regatul Unit), fie în favoarea inițiativei UE, fie solicitând ca sistemul de management să fie, de asemenea,revizuit, în timp ce o altă întreprindere a recomandat o abordare de tipul „așteptării pasive”. O întreprindere a sugerat consultarea întreprinderilor care au activități în comerțul cu carne de vită și acordarea de timp pentru a le permite să se adapteze la rezultate. O întreprindere și-a exprimat satisfacția pentru furnizarea actuală de carne de vită inferioară contingentului.

               Ultimele opt contribuții din cadrul UE au provenit de la organizații profesionale: la nivelul UE, din Franța, Germania, Italia și Regatul Unit. Ele au reamintit faptul că hormonii, ca stimulenți de creștere în domeniul creșterii animalelor, sunt interziși în UE și că trebuie menținute standardele de siguranță alimentară și de sănătate aplicabile în UE. Două organizații au insistat asupra faptului că negocierile nu trebuie să sporească volumul autorizat de importuri din cadrul contingentului. O organizație a semnalat, de asemenea, că antibioticele sunt utilizate ca produs de substituție pentru stimulenții de creștere. O organizație a subliniat că orice acord trebuie să fie conform cu normele OMC. Două organizații au solicitat ca autoritățile UE să sprijine sectorul cărnii de vită din UE, iar altele două au subliniat importanța găsirii unei soluții cu SUA pentru a evita orice război comercial dăunător.

               Treisprezece contribuții din afara UE au provenit îndeosebi de la întreprinderi și organizații profesionale argentiniene care au pledat pentru ca Argentina să fie recunoscută ca parte la negocieri. O organizație neozeelandeză din sectorul cărnii, sprijinită de guvernul său, a subliniat faptul că, deși este un furnizor minor în cadrul contingentului, aceste exporturi sunt importante pentru economia neozeelandeză și a solicitat ca Noua Zeelandă să fie consultată. Ultimele două contribuții provin de la guvernul Australiei și cel al Uruguayului, care solicită participarea la negocieri în conformitate cu normele OMC.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

               Nu se aplică.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

               Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

               Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Nu este cazul.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a deschiderii de negocieri pentru un acord cu Statele Unite ale Americii în ceea ce privește importul de carne de vită de calitate superioară provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 208 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât,

               (1)La 21 octombrie 2013, Uniunea Europeană a încheiat Memorandumul de înțelegere revizuit cu Statele Unite ale Americii referitor la importul de carne de vită provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii și la taxele majorate aplicate de Statele Unite anumitor produse din Uniunea Europeană
                  3
                („MDI revizuit”).

               (2)MDI revizuit a fost încheiat ca urmare a unei proceduri de soluționare a litigiilor în cadrul OMC privind măsurile CE DS26 referitoare la carne și produsele din carne (hormoni),  [DS26 EC Measures Concerning Meat and Meat Products (Hormones)] și a fost notificat Organului de soluționare a litigiilor al OMC la 14 aprilie 2014.

               (3)În temeiul MDI inițial și al versiunii revizuite a acestuia, UE a deschis un contingent tarifar anual pentru carnea de vită de calitate superioară
                  4
               .

               (4)Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii au efectuat consultări referitoare la funcționarea MDI revizuit, astfel cum se prevede la articolul IV din acesta.

               (5)Prin urmare, Comisia ar trebui să fie autorizată să deschidă negocieri cu Statele Unite ale Americii cu privire la funcționarea, inclusiv alocarea specifică pe țară a contingentului tarifar deschis în temeiul MDI revizuit. Comisia ar trebui să caute, de asemenea, să obțină acordul altor țări furnizoare care au interes semnificativ cu privire la alocarea specifică pe țară a contingentului tarifar menționat, în conformitate cu normele OMC aplicabile, în măsura în care este necesar.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să deschidă negocieri, în numele Uniunii Europene, cu Statele Unite ale Americii, referitoare la funcționarea contingentului tarifar deschis în temeiul Memorandumului de înțelegere revizuit  încheiat cu Statele Unite ale Americii referitor la importul de carne de vită provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii și la taxele majorate aplicate de Statele Unite anumitor produse din Uniunea Europeană din 21 octombrie 2013, inclusiv la alocarea specifică pe țară a aceluiași contingent tarifar.  Comisia este, de asemenea, autorizată să deschidă negocieri, în numele Uniunii Europene, cu alte țări furnizoare care au interes semnificativ, în vederea obținerii acordului acestora cu privire la alocarea specifică pe țară a aceluiași contingentului tarifar, în conformitate cu normele OMC aplicabile, în măsura în care este necesar.

               Articolul 2

               Negocierile se desfășoară pe baza directivelor de negociere ale Consiliului, prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Comisia desfășoară negocieri în conformitate cu normele OMC și în urma consultării [denumirea comitetului special urmează să fie introdusă de către Consiliu].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 27, 30.1.12014, p. 2.

                     (2)

                        JO L 148, 8.6.2012 p. 9.

                     (3)

                        JO L 27, 30.1.12014, p. 2.

                     (4)

                        JO L 148, 8.6.2012 p. 9.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,6.6.2018
            COM(2018) 332 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea deDECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a deschiderii de negocieri pentru un acord cu Statele Unite ale Americii în ceea ce privește importul de carne de vită de calitate superioară provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii

               ANEXĂ

               Negocierea directivelor

               (1)Comisia ar trebui să deschidă negocieri cu Statele Unite ale Americii pentru un acord cu privire la importul de carne de vită de calitate superioară provenită de la animale netratate cu anumiți hormoni de stimulare a creșterii, în special cu privire la funcționarea contingentului tarifar pentru carnea de vită de calitate superioară prevăzut la articolul II din Memorandumul de înțelegere revizuit din 21 octombrie 2013.

               (2)În acest scop, Comisia ar putea, în special, să ofere Statelor Unite ale Americii o alocare specifică pe țară a unei anumite proporții din contingentul tarifar anual pentru carnea de vită de calitate superioară, menționată la articolul II alineatul (4) din Memorandumul de înțelegere revizuit din 21 octombrie 2013. Comisia nu este autorizată să negocieze o sporire a cantității anuale a contingentului tarifar pentru carnea de vită de calitate superioară (45 000 de tone, greutatea produsului), prevăzută la articolul II alineatul (4) din Memorandumul de înțelegere revizuit din 21 octombrie 2013.

               (3)Un acord cu Statele Unite ale Americii și, în special, orice alocare specifică pe țară de cantități din cadrul contingentului tarifar pentru carnea de vită de calitate superioară menționată la articolul II alineatul (4) din Memorandumul de înțelegere revizuit ar trebui să respecte normele OMC relevante în această privință, inclusiv cele legate de drepturile OMC /GATT ale altor țări furnizoare care utilizează contingentul tarifar.

               (4)Comisia ar trebui să caute să obțină acordul altor țări furnizoare care au un interes semnificativ cu privire la alocarea specifică pe țară a contingentului tarifar menționat, conform normelor OMC aplicabile, în măsura în care este necesar.

               (5)Comisia ar trebui să raporteze Consiliului cu privire la rezultatul negocierilor și, după caz, cu privire la orice problemă care ar putea interveni în cursul negocierilor.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 21.11.2018
            COM(2018) 759 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind politica economică a zonei euro
            {SWD(2018) 467 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind politica economică a zonei euro

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)Zona euro intră în al șaselea an de creștere economică neîntreruptă, iar deviația negativă a PIB-ului începe să dispară, dar riscurile pentru perspectivele economice cresc, iar creșterea economică se preconizează că va încetini. Creșterea potențială este în continuare cu mult sub nivelurile de dinainte de criză, iar divergențele dintre țări persistă încă din cauza unor diferențe semnificative în ceea ce privește reziliența economică în rândul statelor membre. Creșterea salariilor reale este încă moderată și a rămas în urma evoluției productivității. Creșterea salariilor nominale și inflația subiacentă se accelerează într-un context de creștere continuă a ocupării forței de muncă, dar zone de subutilizare a forței de muncă sau cu un nivel ridicat al șomajului subzistă în unele state membre. În ultimii cinci ani, zona euro a înregistrat un excedent important de cont curent legat de dinamica exporturilor din zona euro și de îmbunătățirea poziției concurențiale, în timp ce divergențele dintre țări continuă să fie semnificative pe plan extern. Statele membre care au înregistrat deficite externe mari pentru o perioadă îndelungată de timp dețin încă poziții investiționale internaționale nete negative mari care reprezintă vulnerabilități, întrucât acestea sunt corelate, în general, cu stocurile mari de datorii private sau publice. Un ritm adecvat de reducere a gradului de îndatorare, un mediu favorabil creșterii și inflației, continuarea reformelor în vederea creșterii productivității sunt esențiale pentru reechilibrarea cu succes a zonei euro.
                  3
                Dinamica favorabilă a cererii este și ea importantă, iar țările cu excedent mare contribuie, de asemenea, la reechilibrare prin consolidarea condițiilor care susțin creșterea salariilor, precum și investițiile publice și private.

               (2)Creșterea pe termen lung a potențialului de creștere și eliminarea disparităților naționale și regionale presupune creșteri suplimentare ale ratelor de participare pe piața forței de muncă, reforme structurale de stimulare a creșterii și investiții în active corporale și necorporale pentru a spori productivitatea și inovarea, în special în statele membre în care acest potențial este în mod clar mai scăzut decât media zonei euro. Acest lucru este important pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în zona euro.

               (3)Coerența și echilibrul ansamblului de politici macroeconomice din zona euro, inclusiv în ceea ce privește politicile monetare, fiscale și structurale, constituie elemente esențiale pentru a asigura o creștere economică solidă și durabilă. În ultimii ani, Banca Centrală Europeană a recurs la instrumente neconvenționale de politică monetară pentru a readuce inflația la obiectivul său pe termen mediu, sprijinind în același timp creșterea economică și crearea de locuri de muncă. În contextul unei normalizări treptate a politicii monetare, sunt necesare politici bugetare diferențiate corespunzător și axarea pe reforme structurale pentru a continua sprijinirea creșterii pe termen scurt și lung.

               (4)Consolidarea sustenabilității finanțelor publice ale zonei euro și ale statelor sale membre necesită politici naționale diferențiate care să respecte pe deplin Pactul de stabilitate și de creștere și ar trebui să țină seama de marja de manevră bugetară. Coordonarea politicilor bugetare naționale în conformitate cu normele bugetare comune este esențială pentru buna funcționare a uniunii economice și monetare (UEM). Normele bugetare comune vizează asigurarea sustenabilității datoriei la nivel național, oferind totodată o marjă pentru stabilizarea macroeconomică. Orientarea bugetară a zonei euro a rămas, în medie, per ansamblu neutră în perioada 2015-2018 și, conform previziunilor Comisiei, se preconizează că va deveni ușor expansionistă în 2019, în ciuda faptului că producția este superioară potențialului. Refacerea rezervelor bugetare este deosebit de importantă în statele membre cu niveluri încă ridicate ale datoriei publice. Acest lucru ar reduce, de asemenea, vulnerabilitatea acestora la șocuri și ar permite funcționarea deplină a stabilizatorilor automați în următoarea perioadă de încetinire a creșterii economice. Creșterea investițiilor publice, în special în statele membre cu marjă de manevră bugetară, ar sprijini creșterea economică și reechilibrarea.

               (5)Reformele bugetare structurale rămân esențiale pentru îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice și pentru consolidarea potențialului de creștere economică. O mai bună funcționare a cadrelor bugetare naționale, o bună gestionare a reexaminării cheltuielilor și eficiența și transparența achizițiilor publice pot consolida eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice și credibilitatea politicilor fiscale. Îmbunătățirea structurii bugetelor naționale, deopotrivă în ceea ce privește veniturile și în ceea ce privește cheltuielile, inclusiv prin transferarea resurselor către investiții, ar spori impactul asupra creșterii al bugetelor publice și ar conduce la o creștere a productivității pe termen mai lung. Simplificarea și modernizarea sistemelor fiscale și combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale, mai ales prin măsuri împotriva planificării fiscale agresive, sunt esențiale pentru ca sistemele fiscale să devină mai eficiente și mai echitabile. Garantarea faptului că sistemele fiscale favorizează consolidarea pieței unice și încurajează concurența între întreprinderi este esențială pentru îmbunătățirea mediului de afaceri și pentru reziliența economiilor din zona euro și a statelor membre. Baza consolidată comună de impozitare a întreprinderilor ar fi utilă în acest scop.

               (6)Caracteristicile structurale și instituționale ale piețelor muncii și produselor, precum și buna funcționare a administrațiilor publice sunt importante pentru reziliența statelor membre din zona euro. Structurile economice reziliente împiedică efectele semnificative și de lungă durată ale șocurilor asupra veniturilor și ofertei de forță de muncă. Acest lucru poate facilita funcționarea politicii monetare și poate limita divergențele, creând condiții pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii. O mai bună coordonare și punere în aplicare a reformelor structurale, în special a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări, poate să creeze efecte de propagare pozitive în rândul statelor membre și să consolideze efectele pozitive în interiorul zonei euro. Reformele care sporesc concurența pe piețele de produse, promovează eficiența resurselor și îmbunătățesc mediul de afaceri și calitatea instituțiilor, inclusiv un sistem de justiție eficace, stimulează reziliența economică a zonei euro și a statelor membre. Piața unică încă deține un important potențial neexploatat și sunt necesare progrese pentru a o consolida, în special în ceea ce privește serviciile financiare, activitățile digitale, energia și transporturile, asigurând punerea în aplicare la timp și o mai bună aplicare a legislației.

               (7)Pilonul european al drepturilor sociale stabilește douăzeci de principii în ceea ce privește egalitatea de șanse și accesul la piața muncii, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială. Reformele care promovează participarea pe piața forței de muncă, sprijină tranzițiile și reduc segmentarea pot contribui la stimularea creșterii economice, la îmbunătățirea rezilienței economice și la stabilizarea automată, la reducerea inegalităților și la abordarea provocărilor unei economii în schimbare. Sprijinul individualizat pentru căutarea unui loc de muncă, formare și recalificare poate duce la activarea efectivă și în timp util. Accesul la educație și formare de înaltă calitate este vital și necesită investiții adecvate în capitalul uman și în competențe, în special pentru persoanele slab calificate. Astfel de reforme și investiții îmbunătățesc capacitatea de inserție profesională, inovarea, productivitatea și salariile pe termen mediu și mai lung, sporind reziliența în zona euro și promovând incluziunea socială și mobilitatea în statele membre și în zona euro. Sarcina fiscală în zona euro este relativ ridicată și apasă greu pe forța de muncă; reorientarea sarcinii fiscale dinspre forța de muncă înspre alte baze de impozitare care sunt mai puțin în detrimentul creșterii economice, cum ar fi înspre impozitele pe proprietate, consum sau taxele de mediu, ar putea consolida cererea și oferta de muncă. Legislația privind protecția încadrării în muncă trebuie să prevadă condiții de muncă echitabile și decente pentru toți lucrătorii, în special din perspectiva noilor forme de încadrare în muncă și a noilor tipuri de contracte care oferă noi oportunități, dar și din perspectiva provocărilor legate de siguranța locului de muncă și de protecția socială. Eficacitatea și durabilitatea sistemelor de protecție socială sunt, de asemenea, esențiale pentru a asigura un venit și un sprijin social adecvat prin accesul la servicii de calitate. Reformele în domeniul pensiilor și politicile de stabilire a unui echilibru între viața profesională și cea privată sunt și ele esențiale pentru a promova participarea pe piața muncii. Restricțiile inutile în ceea ce privește mobilitatea profesională, sectorială și geografică pot reprezenta un obstacol în calea realocării forței de muncă în cadrul statelor membre și al zonei euro. Este esențială implicarea partenerilor sociali în reformele privind ocuparea forței de muncă, reformele sociale și reformele economice conexe.

               (8)Deși robustețea globală a sectorului financiar din zona euro a crescut de la începutul crizei, rămân să fie abordate vulnerabilitățile. Datoria sectorului privat rămâne ridicată, iar sistemele de impozitare prezintă în continuare o tendință de îndatorare. Creșterile substanțiale ale randamentului obligațiunilor suverane riscă să erodeze capitalul băncilor riscând efecte de propagare negative în interiorul zonei euro. Necesitatea de adaptare a modelelor comerciale ale băncilor, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzilor și creșterea concurenței din partea altor forme de finanțare continuă să exercite presiuni asupra rentabilității băncilor. Proporția de credite neperformante (NPL) scade ca procentaj din creditele totale și într-un ritm mai ridicat în statele membre cu cele mai mari stocuri. Cu toate acestea, proporțiile de NPL naționale care rămân cu mult peste media zonei euro necesită eforturi suplimentare susținute. În martie 2018, Comisia a prezentat un pachet de reducere a riscurilor pentru abordarea creditelor neperformante moștenite și pentru evitarea acumulării lor pe viitor, care ar trebui să fie adoptat integral de Parlament și de Consiliu. Adoptarea, până la sfârșitul anului 2018, a pachetului bancar din noiembrie 2016, care reduce și mai mult riscurile, prin punerea în aplicare a normelor convenite la nivel internațional privind rezervele de capital și lichiditatea băncilor, rămâne esențială pentru finalizarea uniunii bancare. În urma încălcărilor grave ale normelor de combatere a spălării banilor, Comisia a propus consolidarea Autorității Bancare Europene și cooperarea în materie de supraveghere pentru a consolida punerea în executare a cadrului de reglementare în acest domeniu. S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește instituirea uniunii bancare, dar aceasta este încă nefinalizată. Absența unui sistem comun de asigurare a depozitelor și a unui mecanism comun de protecție pentru Fondul unic de rezoluție limitează capacitatea uniunii bancare de a rupe legătura dintre bănci și piețele obligațiunilor suverane.

               (9)Consolidarea arhitecturii UEM necesită, cu prioritate, finalizarea uniunii bancare și a uniunii piețelor de capital, dar și luarea de măsuri cu privire la totalitatea elementelor din foaia de parcurs a Comisiei pentru UEM pentru perioada de până în 2024. Având în vedere politica monetară comună și o politică fiscală descentralizată, este necesară o partajare mai mare a riscurilor, având în vedere progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea riscurilor. În decembrie 2017 și mai 2018, Comisia a publicat un set de propuneri care stabilesc măsuri suplimentare pentru finalizarea UEM, inclusiv o funcție europeană de stabilitate a investițiilor și un program de sprijin pentru reforme (propus în contextul cadrului financiar multianual). Propunerile se bazează pe documentul de reflecție privind consolidarea UEM din mai 2017 și Raportul celor cinci președinți din iunie 2015. În conformitate cu acordul miniștrilor de finanțe din zona euro din iunie 2018, urmează să fie luate decizii politice și măsuri concrete cu privire la uniunea bancară, inclusiv să se înceapă negocieri politice privind sistemul european de asigurare a depozitelor și să se consolideze în continuare Mecanismul european de stabilitate, despre care liderii au convenit că trebuie să fie furnizorul mecanismului de sprijin pentru Fondul unic de rezoluție. Toate aceste reforme vor contribui la consolidarea rolului internațional al monedei euro, făcând-o mai apropiată de importanța economică și financiară globală a zonei euro. Este important ca acestea să fie discutate în mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro.

               (10)Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială au fost consultate cu privire la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale din prezenta recomandare,

               RECOMANDĂ statelor membre din zona euro să acționeze, individual și colectiv, în cadrul Eurogrupului în perioada 2019-2020, astfel încât:

               1. Să consolideze piața unică, să îmbunătățească mediul de afaceri și să continue reformele de creștere a rezilienței piețelor produselor și serviciilor. Să reducă datoria externă și să continue reformele menite să încurajeze productivitatea în statele membre din zona euro cu deficite de cont curent și să consolideze condițiile care sprijină creșterea salariilor, respectând rolul partenerilor sociali și să pună în aplicare măsuri care să stimuleze investițiile statelor membre din zona euro cu excedente mari de cont curent.

               2. Să refacă rezervele bugetare ale țărilor din zona euro cu niveluri ridicate ale datoriei publice, să sprijine investițiile publice și private și să îmbunătățească calitatea și structura finanțelor publice în toate țările.

               3. Să reorienteze taxele dinspre forța de muncă și să consolideze sistemele de învățământ și investițiile în competențe, precum și eficacitatea politicilor active pe piața muncii care sprijină tranzițiile; Să abordeze segmentarea pieței muncii și să garanteze sisteme de protecție socială adecvate în toată zona euro.

               4. Să facă operațional mecanismul de protecție pentru Fondul unic de rezoluție, să instituie un sistem european de asigurare a depozitelor și să consolideze cadrul european de reglementare și supraveghere; Să promoveze o reducere ordonată a efectului de levier al stocurilor mari de datorii private; Să reducă rapid nivelul creditelor neperformante din zona euro și să prevină acumularea acestora, inclusiv prin eliminarea tendinței de favorizare a îndatorării în cadrul sistemului de impozitare.

               5. Să facă progrese rapide privind finalizarea uniunii economice și monetare și în vederea consolidării rolului internațional al euro, ținând seama de propunerile Comisiei, inclusiv de cele care se referă la sectorul financiar, precum și de programul de sprijin pentru reforme și de funcția europeană de stabilitate a investițiilor din propunerea privind cadrul financiar multianual 2021-2027.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        Comisia Europeană (2018), Raport privind mecanismul de alertă 2019.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Comisia propune negocierea unui nou protocol de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului (denumit în continuare APP) încheiat cu Regatul Maroc, care să răspundă necesităților flotei Uniunii și să respecte atât dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, cât și concluziile Consiliului din 19 martie 2012 cu privire la o comunicare a Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Actualul APP dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc a intrat în vigoare la 28 februarie 2007
                  1
               . Acordul a fost pus în aplicare prin două protocoale succesive care acordau acces navelor din Uniune ce pescuiesc specii pelagice și demersale la zona de pescuit din Maroc până la 14 decembrie 2011, dată care marchează încetarea celui de al doilea protocol de punere în aplicare, ca urmare a faptului că Parlamentul nu și-a dat aprobarea pentru încheierea acestuia. PE a pus sub semnul întrebării sustenabilitatea, rentabilitatea și legalitatea internațională a instrumentului propus. În 2014, a fost încheiat un al treilea protocol, care a luat în considerare obiecțiile formulate de PE
                  2
               , protocol care va expira la 14 iulie 2018.

               Zona de pescuit a Marocului, situată în apropierea UE și bogată în resurse piscicole, este un loc de pescuit esențial pentru activitățile de pescuit tradiționale, la scară mică, din Spania și Portugalia, dar și pentru flotele industriale din state membre mai îndepărtate. Aceste zone de pescuit includ apele aflate sub suveranitatea și jurisdicția Marocului, adică inclusiv apele situate în largul coastelor Saharei de Vest, administrate de facto de Maroc (în actualul protocol au fost introduse mecanisme specifice de raportare pentru a demonstra avantajele socio-economice ale acestuia pentru populațiile locale).

               În mod general, APP cu Marocul permite navelor din 11 state membre să desfășoare activități vizând șase categorii de pescuit care acoperă specii pelagice, demersale și specii mari migratoare. Zona de pescuit marocană reprezintă limita nordică a zonei de distribuție a stocului „C” de specii pelagice mici, care include apele Mauritaniei, ale Senegalului și ale Guineei-Bissau, toate aceste țări făcând parte din rețeaua de acorduri bilaterale de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil (APPS).

               APPS-urile contribuie la promovarea obiectivelor PCP la nivel internațional, asigurând faptul că activitățile de pescuit ale Uniunii desfășurate în afara apelor Uniunii se bazează pe aceleași principii și standarde ca cele aplicabile în temeiul legislației Uniunii. Pe lângă aceasta, APPS-urile consolidează poziția Uniunii Europene în cadrul organizațiilor internaționale și regionale de pescuit, în special în cadrul Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT). În fine, APPS-urile sunt bazate pe cele mai bune avize științifice și contribuie la ameliorarea conformității cu măsurile internaționale, inclusiv combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

               Se va acorda o atenție deosebită executării și implementării compensației financiare acordate Marocului pentru sprijinirea gestionării durabile a pescuitului, în special în lumina recomandărilor Raportului special nr. 11 din 2015 al Curții de Conturi Europene privind APPS-urile.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Negocierea unui protocol în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc este în concordanță cu acțiunea externă a UE față de țările vecine și în conformitate cu obiectivele Uniunii în ceea ce privește respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului.

               Pe parcursul întregului proces, vor avea loc negocieri în consultare cu toate serviciile interesate ale Comisiei, SEAE și cu sprijinul delegației UE competente.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

               Temeiul juridic al deciziei este constituit de articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), din partea a cincea (Acțiunea externă a Uniunii) titlul V (Acordurile internaționale), care stabilește procedura pentru negocierea și încheierea de acorduri între UE și țări terțe.

               •Subsidiaritatea (pentru competență neexclusivă)

               Nu se aplică; competență exclusivă.

               •Proporționalitatea

               Decizia este proporțională cu obiectivul urmărit.

               •Alegerea instrumentului

               Instrumentul este prevăzut la articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

               În 2017, Comisia a efectuat o evaluare ex post/ex ante a oportunității reînnoirii protocolului în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc. Concluziile evaluării sunt prezentate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei separat
                  3
               .

               Raportul de evaluare a concluzionat că flotele UE sunt foarte interesate să continue pescuitul în Maroc. Reînnoirea protocolului va contribui și la consolidarea monitorizării, a controlului și a supravegherii și la îmbunătățirea guvernanței activităților de pescuit din regiune. Evaluarea demonstrează că reînnoirea protocolului ar fi, de asemenea, benefică pentru Maroc, având în vedere importanța contribuției financiare plătite în temeiul protocolului pentru strategia „Halieutis” de dezvoltare a sectorului pescuitului, elaborată de Maroc. Marocul și-a exprimat interesul pentru deschiderea negocierilor cu UE în vederea reînnoirii protocolului.

               •Consultările cu părțile interesate

               În cadrul evaluării, au fost consultate părțile interesate, inclusiv reprezentanți ai industriei și organizații ale societății civile, în special în cadrul Consiliului consultativ pentru flota de lungă distanță.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

               Nu se aplică.

               •Adecvarea și simplificarea reglementărilor

               Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

               Directivele de negociere propuse ca anexă la decizia de autorizare a deschiderii negocierilor recomandă includerea unei clauze care permite suspendarea protocolului în cazul încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Implicațiile bugetare legate de noul protocol vizează plata unei contribuții financiare Regatului Maroc. Alocările bugetare aferente, sub formă de credite de angajament și credite de plată, trebuie să fie înscrise în fiecare an în linia bugetară dedicată acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului (11 03 01) și să fie compatibile cu programarea financiară din cadrul financiar multianual pentru 2014-2020. Sumele anuale pentru angajamente și plăți sunt stabilite în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv cele ale liniei de rezervă pentru protocoalele care nu au intrat în vigoare la începutul anului
                  4
               .

               Se preconizează ca negocierile să se încheie înainte de expirarea actualului protocol, adică înainte de 14 iulie 2018.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

               Se așteaptă ca negocierile să fie deschise la începutul anului 2018.

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

               Comisia recomandă următoarele:

               – Consiliul ar trebui să autorizeze Comisia să deschidă și să poarte negocieri în vederea încheierii unui nou protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc;

               – Comisia ar trebui să fie desemnată ca negociator al UE în această privință;

               – Comisia ar trebui să poarte negocierile în consultare cu comitetul special, astfel cum este stabilit în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

               – Consiliul ar trebui să aprobe directivele de negociere anexate la prezenta recomandare.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei,

               întrucât ar trebui să se deschidă negocieri în vederea încheierii unui nou protocol de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să poarte negocieri, în numele Uniunii Europene, în vederea reînnoirii protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc.

                Articolul 2

               Aceste negocieri se desfășoară în consultare cu comitetul special desemnat de Consiliu și în conformitate cu directivele de negociere prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 78, 17.3.2007, p. 31

                     (2)

                        JO L 349, 21.12.2013, p. 1

                     (3)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc (Evaluarea retrospectivă și prospectivă a Protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc). Raport final, septembrie 2017 (F&S, Poseidon și Megapesca).

                     (4)

                        Capitolul 40 (linia de rezervă 40 02 41) în conformitate cu acordul interinstituțional privind CFM (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea
            de decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene pentru încheierea protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului cu Regatul Maroc
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               ANEXĂ

               Directive de negociere

               –Obiectivul negocierilor este încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului și cu concluziile Consiliului din 19 martie 2012 cu privire la Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului.

               –Pentru a promova pescuitul sustenabil și responsabil și pentru a contribui la respectarea strictă a dreptului internațional, asigurând totodată beneficii reciproce pentru UE și Maroc prin intermediul acestui nou protocol, obiectivele de negociere ale Comisiei trebuie să se bazeze pe următoarele aspecte:

               ·asigurarea accesului la apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția Regatului Maroc în ceea ce privește pescuitul, inclusiv apele la sud de 27°40' N, și a autorizațiilor necesare pentru ca navele flotei UE care vizează specii pelagice, demersale și specii mari migratoare să poată pescui în apele respective, permițându-se astfel, printre altele, menținerea rețelei de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil, disponibilă pentru operatorii din UE;

               ·luarea în considerare a celor mai bune avize științifice disponibile și a planurilor de gestionare relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, pentru a asigura sustenabilitatea activităților de pescuit din punctul de vedere al mediului și a promova guvernanța oceanelor la nivel internațional. Activitățile de pescuit ar trebui orientate exclusiv către resursele disponibile, ținând cont de capacitatea de pescuit a flotei locale și acordând în același timp o atenție specială caracteristicilor specifice stocurilor de pești anadromi și stocurilor de specii mari migratoare;

               ·depunerea de eforturi pentru a obține o cotă adecvată din resursele piscicole, care să corespundă pe deplin intereselor flotelor UE, atunci când resursele respective prezintă interes și pentru alte flote străine, precum și impunerea acelorași condiții tehnice tuturor flotelor străine;

               ·asigurarea faptului că accesul la resursele piscicole se bazează pe activitatea flotei UE în regiune, ținând cont de cele mai actualizate și mai bune evaluări științifice disponibile;

               ·stabilirea unui dialog în vederea consolidării politicii sectoriale, pentru a încuraja punerea în aplicare a unei politici responsabile în domeniul pescuitului, corespunzătoare obiectivelor de dezvoltare ale țării, în special în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului, combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, controlul, monitorizarea și supravegherea activităților de pescuit și furnizarea de avize științifice.

               ·includerea unei clauze privind consecințele încălcării drepturilor omului și a principiilor democratice;

               ·includerea unor mecanisme adecvate care să permită Comisiei să fie suficient de informată și implicată în repartizarea geografică a utilizării sprijinului sectorial primit în temeiul protocolului, astfel încât Comisia să poată să se asigure în mod rezonabil că protocolul aduce beneficii populației de pe teritoriul care nu se autoguvernează al Saharei Occidentale;

               ·în special, protocolul ar trebui să definească:

               ·posibilitățile de pescuit, pe categorii, care urmează să fie acordate navelor Uniunii Europene;

               ·compensația financiară și condițiile pentru plata acesteia, precum și

               ·mecanismele pentru o punere în aplicare efectivă a sprijinului sectorial și pentru monitorizarea periodică a acestuia.

               –Pentru a se evita întreruperea activităților de pescuit, noul protocol ar trebui să includă o clauză de aplicare provizorie.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri cu Confederaţia Elveţiană pentru un acord privind stabilirea clauzelor şi condiţiilor pentru participarea Confederaţiei Elveţiene la Agenţia GNSS European

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL RECOMANDĂRII

               •Motivele şi obiectivele recomandării

               Agenţia GNSS European („Agenţia”) a fost înfiinţată prin Regulamentul (UE) 912/2010
                  1
               . Aceasta are sarcini importante în domeniul securităţii şi al comercializării în ceea ce priveşte programele europene GNSS  - Galileo şi EGNOS; de asemenea, Comisia Europeană i-a încredinţat sarcini de gestionare a programelor în ceea ce priveşte exploatarea acestora.

               Agenţia este deschisă participării ţărilor terţe prin încheierea de acorduri internaţionale între Uniune şi ţara în cauză. Norvegia este prima ţară care nu este membră a UE şi care participă deja la Agenţie.

               Începând din anii 1990, în calitate de membru al Agenţiei Spaţiale  Europene  (ESA), Elveţia a fost un partener şi un contribuitor de durată la programele europene GNSS  - Galileo şi EGNOS. Industria Elveţiei deţine know-how tehnic specific, uneori exclusiv, în anumite sectoare ale tehnologiei de radionavigaţie prin satelit. Elveţia găzduieşte o staţie de sol a EGNOS.

               Ca urmare a reprofilării programelor GNSS ale UE în 2008, cooperarea între UE şi Elveţia privind radionavigaţia prin satelit se bazează pe Acordul de cooperare între Uniunea Europeană şi statele membre ale acesteia, pe de o parte, şi Confederaţia Elveţiană, pe de altă parte, privind programele europene de radionavigaţie prin satelit, denumit în cele ce urmează „Acordul de cooperare UE-Elveţia în domeniul GNSS”, semnat la 2013 şi aplicat cu titlu provizoriu începând de la 1 ianuarie 2014
                  2
               .

               Potrivit articolului 16 din Acordul de cooperare în domeniul GNSS: „Elveţia are dreptul de a participa la Agenţia GNSS european în condiţiile care urmează să fie stabilite într-un acord între Uniunea Europeană şi Elveţia. Negocierile respective încep de îndată ce Elveţia depune o cerere în acest scop şi procedurile necesare din partea Uniunii Europene sunt finalizate.”

               Elveţia a depus o cerere de a participa la Agenţie printr-o scrisoare datată 20 mai 2014.

               Prin urmare, acest document conţine o recomandare de a începe negocierile cu Elveţia pentru a institui un acord care să stabilească clauzele şi condiţiile pentru participarea Elveţiei la Agenţie.

               Se preconizează că această participare va consolida parteneriatul de durată între Elveţia şi UE în domeniul radionavigaţiei prin satelit.

               Pentru perioada 2014-2017 Elveţia a contribuit la programele europene GNSS cu aproximativ 240 de  milioane EUR.

               •Coerenţa cu dispoziţiile existente în domeniul de politică

               Potrivit articolului 23 din Regulamentul (UE) nr.°912/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului de instituire a Agenţiei
                  3
               : „Agenţia este deschisă participării ţărilor terţe şi organizaţiilor internaţionale. Participarea şi condiţiile acesteia se stabilesc într-un acord între Uniune şi respectiva ţară terţă sau organizaţie internaţională, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene.”

               Potrivit articolului 16 din Acordul de cooperare în domeniul GNSS: „Elveţia are dreptul de a participa la Agenţia GNSS european în condiţiile care urmează să fie stabilite într-un acord între Uniunea Europeană şi Elveţia.”

               •Coerenţa cu alte politici ale Uniunii

               Sistemul Global de Navigaţie prin Satelit European („GNSS”) reprezintă un element  important al politicii Uniunii Europene în vederea asigurării integrării complete a infrastructurii de  transport terestru, maritim şi aerian pentru o navigare sigură, fără sincope, rentabilă şi ecologică. Promovarea acordurilor de cooperare privind radionavigaţia prin satelit cu anumite ţări, inclusiv cu Elveţia, este o parte a strategiei internaţionale a GNSS European.

               Scopul directivelor de negociere recomandate este acela de a permite participarea Elveţiei, partener-cheie al programelor europene GNSS, la Agenţie. Acest lucru implică extinderea către Elveţia a unui set de drepturi şi obligaţii aplicabile pentru această participare la Agenţie.

               Recomandarea nu prevede acordarea de drepturi de proprietate sau de decizie Elveţiei.

               2.TEMEI LEGAL, SUBSIDIARITATE ŞI PROPORŢIONALITATE

               •Temei legal

               Articolul 218 alineatul (3) şi articolul 218 alineatul (4) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene.

               •Subsidiaritate (în caz de competenţă neexclusivă)

               Obiectivele propunerii nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre. Agenţia este un organism al Uniunii înfiinţat prin legislaţia Uniunii şi, prin urmare, participarea ţărilor terţe la Agenţie nu poate fi autorizată de niciunul dintre statele membre în mod individual. Participarea ar trebui, în schimb, să fie reglementată printr-un acord internaţional încheiat de Uniune. Acordul se limitează la temele necesare pentru a permite participarea Elveţiei la Agenţie.

               •Proporţionalitate

               N/A

               •Alegerea instrumentului

               Un acord internaţional este singurul instrument care asigură coerenţa la nivelul UE şi securitatea juridică în relaţia cu Elveţia în ceea ce priveşte participarea acestei ţări la Agenţie. Tratatul nu oferă alte opţiuni viabile pentru reglementarea relaţiei cu o ţară terţă.

               În plus, acordul internaţional este necesar, de asemenea, în conformitate cu articolul 23 din Regulamentul (UE) nr.°912/2010.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOT EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRŢILE INTERESATE ŞI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislaţiei existente

               N/A.

               •Consultări cu părţile interesate

               Comisia a consultat statele membre ale UE cu privire la această iniţiativă. S-a recunoscut faptul că o astfel de iniţiativă este benefică pentru Uniune şi în special pentru punerea în aplicare în continuare a programelor europene GNSS şi pentru funcţionarea Agenţiei.

               •Obţinerea şi utilizarea expertizei

               N/A

               •Evaluarea impactului

               N/A

               •Adecvarea şi simplificarea reglementărilor

               N/A

               •Drepturile fundamentale

               N/A

               4.IMPLICAŢII BUGETARE

               Elveţia ar trebui să contribuie din punct de vedere financiar la bugetul Agenţiei pentru acoperirea integrală a costurilor legate de participarea sa la activităţile Agenţiei.

               Prin urmare, nu vor exista implicaţii financiare pentru bugetul Uniunii.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare şi măsuri de monitorizare, evaluare şi raportare

               N/A

               •Documente explicative (în cazul directivelor)

               N/A

               •Explicaţii detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii

               În decursul ultimilor ani, Comisia Europeană şi Elveţia au discutat modalităţile de a oficializa participarea Elveţiei la Agenţie în repetate rânduri.

               Ca urmare a încheierii Acordului de cooperare în domeniul GNSS, Elveţia poate participa la Comitetul pentru programele europene GNSS în calitate de observator, fără drept de vot.

               Acordul preconizat nu ar trebui să permită Elveţiei să participe la foruri, grupuri de lucru sau discuţii relevante pentru serviciul public reglementat.

               În cele din urmă, acordul ar trebui să includă un mecanism care să permită o adaptare flexibilă la noile evoluţii, cum ar fi orice reglementare viitoare a UE referitoare la Agenţie .

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri cu Confederaţia Elveţiană pentru un acord privind stabilirea clauzelor şi condiţiilor pentru participarea Confederaţiei Elveţiene la Agenţia GNSS European

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               Având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) şi (4),

               Având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât ar trebui să se deschidă negocieri în vederea încheierii unui acord cu Confederaţia Elveţiană privind stabilirea clauzelor şi condiţiilor pentru participarea Confederaţiei Elveţiene la Agenţia GNSS European,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, un acord internaţional cu Confederaţia Elveţiană privind stabilirea clauzelor şi condiţiilor pentru participarea Confederaţiei Elveţiene la Agenţia GNSS European.

               Articolul 2

               Directivele de  negociere sunt stabilite în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfăşoară în consultare cu [a se adăuga de către Consiliu: numele Comitetului compus din reprezentanţii statelor membre].

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Preşedintele

                     (1)

                        Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenţiei GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigaţie prin satelit şi de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului, JO L 276, 20.10.2010, p. 11

                     (2)

                        JO L 15 din 20 ianuarie 2014, p.1.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenţiei GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigaţie prin satelit şi de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului, JO L 276, 20.10.2010, p. 11

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri cu Confederaţia Elveţiană pentru un acord privind stabilirea clauzelor şi condiţiilor pentru participarea Confederaţiei Elveţiene la Agenţia GNSS European

               ANEXĂ

               IOBIECTIVUL NEGOCIERILOR

               Obiectivul negocierilor este acela de a defini clauzele şi condiţiile pentru participarea Elveţiei la Agenţia GNSS European (Agenţia).

               IIDOMENIUL DE APLICARE AL ACORDULUI

               Acest acord ar trebui să includă, în măsura în care este posibil, următoarele elemente referitoare la participarea la Agenţie:

               (1)condiţiile pentru participarea Elveţiei la Agenţie;

               (2)contribuţia financiară a Elveţiei la Agenţie;

               (3)condiţiile participării reprezentanţilor Elveţiei la Consiliul de administraţie al Agenţiei, în calitate de observatori fără drept de vot;

               (4)condiţiile în care pot fi angajaţi resortisanţi elveţieni ca membri ai personalului Agenţiei (cu contract);

               (5)aplicarea prevederilor referitoare la controlul financiar de către UE;

               (6)durata participării Elveţiei la Agenţie;

               (7)acordul ar trebui să fie conform legislaţiei relevante a UE, inclusiv conform Regulamentului (UE) nr.°1285/2013 al Parlamentului European şi al Consiliului privind punerea în aplicare şi exploatarea sistemelor europene de radionavigaţie prin satelit şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului şi a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului din 11 decembrie 2013, precum şi conform Regulamentului (UE) nr. 912/2010
                  1
                al Parlamentului European şi al Consiliului  de instituire a Agenţiei GNSS European;

               (8)aplicarea în Elveţia a Protocolului privind privilegiile şi imunităţile Uniunii.

               IIIEVOLUŢIE

               Ar trebui inclusă în acord o procedură simplificată care permite adaptarea tehnică a acordului ţinând seama de evoluţia circumstanţelor.  Aceasta ar putea să implice crearea unui comitet pentru supravegherea punerii în aplicare a acordului şi pentru evaluarea şi luarea de decizii cu privire la necesitatea modificării acordului.

               IVSOLUŢIONAREA LITIGIILOR ŞI DENUNŢAREA ACORDULUI

               Acordul ar trebui să prevadă şi un mecanism de soluţionare a litigiilor.  Acordul ar trebui să includă, de asemenea, dispoziţii care le permit părţilor, în cazul în care este necesar, să rezilieze acordul.

                     (1)

                        JO L 276 din 20 octombrie 2010, p. 11.