               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2020
            COM(2020) 503 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Cehiei pentru 2020

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Cehiei pentru 2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat Strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Cehia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Cehia
                  2
                pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Cehia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019
                  3
               , măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Cehia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare
                  4
                prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

               (4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

               (5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  5
               . Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca epidemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

               (6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

               (7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

               (8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante
                  6
                pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre vor putea beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Cehia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

               (9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza specializării diferite a acestora. Astfel, există un risc considerabil ca pandemia să adâncească disparitățile regionale și teritoriale în Cehia sau să creeze noi disparități teritoriale la nivel subregional, agravându-se, de asemenea, tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre regiunile Karlovarský și Ústecký și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

               (10)La 7 mai 2020, Cehia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, iar la 30 aprilie 2020, Programul de convergență pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)În prezent, Cehia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere.

               (12)În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un excedent de 0,3 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 5,1 % din PIB în 2020. Se preconizează că deficitul va scădea la 4,1 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 30,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea generală a datoriei publice în PIB va crește la 37 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19.

               (13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Cehia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 4 % din PIB. Măsurile includ avantaje fiscale compensatorii și remiterea pe o perioadă de șase luni a obligațiilor sociale și de asigurări de sănătate ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă (1 % din PIB), un sistem de șomaj parțial (1 % din PIB), remiterea plății în avans a impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților cu scadența în iunie 2020 (0,8 % din PIB) și măsuri legate de sănătate (0,7 % din PIB). În plus, Cehia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar imediat direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor. Acestea includ în principal scheme de garantare care au drept obiectiv acordarea de împrumuturi IMM-urilor și întreprinderilor mari. Cu toate acestea, programul de convergență nu cuantifică datoriile contingente legate de aceste noi măsuri. Majoritatea măsurilor care stau la baza programului au fost incluse și în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Câteva măsuri care nu au putut fi cuantificate sau au fost prelungite dincolo de data-limită nu au putut fi incluse. În general, măsurile adoptate de Cehia sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID19. Implementarea integrală a acestor măsuri, urmată, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, de reorientarea politicilor bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (14)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul bugetului general al Cehiei va fi de 6,7 % din PIB în 2020 și de -4,0 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va fi de sub 60 % în 2020 și în 2021.

               (15)Având în vedere încălcarea planificată a pragului de deficit de 3 % din PIB de către Cehia în 2020, Comisia a publicat la 20 mai 2020 un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat. În linii mari, analiza sugerează că criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, nu este îndeplinit.

               (16)Cehia a declarat starea de urgență în perioada cuprinsă între 12 martie 2020 și 17 mai 2020 pentru a reduce impactul pandemiei de COVID-19, procedând la închiderea școlilor, la restricționarea evenimentelor și a funcționării magazinelor și la limitarea semnificativă a întrunirilor de persoane. Între 15 martie 2020 și 17 mai 2020, frontierele terestre au fost, de asemenea, parțial închise. Din cauza acestei măsuri, lucrătorii cehi au avut mai puține posibilități de a părăsi țara, iar lucrătorii străini, de a intra pe teritoriul Cehiei, ceea ce a creat blocaje locale pe piața forței de muncă, în special în sectorul industriei prelucrătoare și al muncii sezoniere, și a afectat o serie de lanțuri de aprovizionare esențiale. Pentru a veni în ajutorul gospodăriilor și al întreprinderilor pe durata crizei, guvernul a anunțat un pachet de măsuri de stimulente care au cuprins măsuri de sprijin direct și garanții publice. Deși acest pachet poate oferi un ajutor temporar, se estimează că economia va fi grav afectată în 2020, pe măsură ce cererea externă înregistrează o scădere accentuată, iar măsurile de izolare perturbă activitatea economică. Potrivit previziunilor, PIB-ul real se va redresa treptat în 2021, dar este puțin probabil să revină la valorile din 2019 în cursul acestei perioade de prognozare. Este de așteptat ca sectoare precum transporturile, ospitalitatea și turismul să aibă mult de suferit. Șomajul va crește, dar această evoluție va fi amortizată de tensiunile preexistente pe piața forței de muncă, de pachetul de măsuri de stimulare și de procentul scăzut de contracte temporare. Pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, autoritățile au lansat o serie de scheme de garanții de stat pentru întreprinderile de toate dimensiunile. De asemenea, gospodăriile și întreprinderile afectate de criză au beneficiat de amânări la rambursarea creditelor de consum și ale împrumuturilor ipotecare timp de trei sau șase luni. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. La rândul său, Banca Națională a Cehiei a adoptat diverse măsuri pentru a atenua impactul crizei asupra sectorului financiar.

               (17)Eforturile sanitare timpurii vizând atenuarea consecințelor pandemiei de COVID-19 au contribuit la încetinirea răspândirii virusului în Cehia. S-au luat măsuri în vederea sporirii ofertei de echipament medical și a asigurării infrastructurii necesare, pentru a pregăti astfel sistemul de sănătate să facă față creșterii cererii. Starea de sănătate a populației cehe s-a îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani, apropiindu-se de media UE. Cu toate acestea, există importante diferențe regionale în ceea ce privește speranța de viață, determinate în parte de factori socioeconomici și comportamentali. Deși, în ansamblu, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală este printre cele mai scăzute din UE, există în continuare disparități regionale în ceea ce privește distribuția resurselor medicale și a personalului sanitar, care s-au confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari. O mare parte din personalul sanitar urmează să iasă la pensie în următorii ani. Pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19, în viitor va fi necesar să se asigure îmbunătățirea rezilienței și a gradului de pregătire pentru situații de criză a sistemului de sănătate și să se sprijine totodată accesul egal la o ofertă sporită de asistență medicală primară și îngrijiri integrate pentru a reduce numărul spitalizărilor care pot fi evitate. În felul acesta se poate îmbunătăți prevenirea și se pot combate totodată alte afecțiuni medicale. Soluțiile de esănătate sunt în continuare limitate, deși este în vigoare o strategie națională în domeniu pentru perioada 2016-2020.

               (18)Pe tot parcursul anului 2019 și la începutul anului 2020, piața muncii din Cehia a rămas solidă, majoritatea indicatorilor prezentând rezultate pozitive. Rata ocupării forței de muncă a continuat să crească, iar rata șomajului a scăzut la cel mai mic nivel înregistrat vreodată. Cu toate acestea, conform previziunilor Comisiei, se estimează că rata șomajului va crește la 5,0 % în 2020, urmând să înregistreze ulterior o ușoară scădere la 4,2 % în 2021. Guvernul a reacționat cu promptitudine la epidemia de COVID-19, introducând numeroase măsuri de protejare a veniturilor și a ocupării forței de muncă, cu un accent special pe întreprinderi și pe lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. Cu toate acestea, unele categorii vulnerabile de pe piața forței de muncă (lucrătorii cu contracte pe termen scurt și cei angajați prin intermediul agenților de muncă temporară) nu sunt pe deplin protejați de măsurile de atenuare propuse. Este posibil ca închiderea structurilor de îngrijire a copiilor și a școlilor pe durata izolării să fi afectat îndeosebi femeile care îndeplinesc responsabilități de îngrijire importante. Promovarea investițiilor în îngrijirea copiilor și în îngrijirea de lungă durată, alături de formulele flexibile de lucru, cum ar fi telemunca, ar trebui să faciliteze ieșirea din criză. O direcționare mai precisă a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a ofertei de competențe, în consultare cu partenerii sociali, sprijină atât păstrarea angajaților, cât și tranzițiile profesionale. Acțiunile de informare desfășurate de serviciile publice de ocupare a forței de muncă pot, de asemenea, să faciliteze revenirea cu succes pe piața forței de muncă, în special a categoriilor vulnerabile. Facilitarea și accelerarea accesului la protecția socială ar contribui la evitarea capcanelor sărăciei și a evacuărilor din locuințe. Rezultatele școlare continuă să fie puternic influențate de inegalitățile socioeconomice și de nivelul redus al investițiilor. Asigurarea egalității de acces la o educație și o formare de calitate și favorabile incluziunii, inclusiv în contextul digital, poate contribui la îmbunătățirea nivelului competențelor și la dezvoltarea învățării digitale. Promovarea competențelor digitale, inclusiv prin sprijinirea și formarea continuă a profesorilor și a formatorilor, este extrem de importantă. Cheltuielile publice pe elev sau student, la toate nivelurile educaționale, rămân relativ scăzute. Penuria de cadre didactice calificate demonstrează necesitatea de a spori atractivitatea acestei profesii, în special pentru tinerii cu talente.

               (19)Cehia se numără printre țările care ar putea fi deosebit de afectate de schimbările tehnologice și care au nevoie de investiții semnificative în acest domeniu. Transformarea digitală va necesita să se furnizeze sprijin, inclusiv în sectoarele industriei și serviciilor, prin investiții specifice în soluții și competențe inteligente. Obiectivul acoperirii complete cu rețele în bandă largă fixă a fost atins, însă banda largă mobilă este în continuare relativ costisitoare. Întârzierile apărute în implementarea infrastructurilor ar putea afecta în special categoriile vulnerabile și regiunile cu deficiențe structurale, expuse unui risc mai mare de izolare. Această situație ar putea avea, de asemenea, consecințe negative asupra monitorizării și controlului epidemiilor. Pentru a răspunde nevoilor în materie de conectivitate, trebuie să se efectueze investiții în rețele de foarte mare capacitate fixe și mobile și să se ia măsuri corespunzătoare la nivelul cererii. Alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G în condiții previzibile și favorabile investițiilor va fi esențială pentru atingerea acestui obiectiv. Utilizarea serviciilor în bandă largă ultrarapidă este limitată de nivelul scăzut al cererii, determinat de mai multe variabile, cum ar fi prețul abonamentelor, dar și puterea de cumpărare a populației, vârsta și educația. Autoritățile s-au angajat să dezvolte și să integreze noile tehnologii digitale, dar aceste eforturi sunt îngreunate de nivelurile constant scăzute ale competențelor. De asemenea, autoritățile și-au luat angajamentul de a încuraja soluțiile bazate pe inteligența artificială, însă, în ceea ce privește activitățile de cercetare și brevetare în acest domeniu, Cehia rămâne încă în urma statelor membre avansate.

               (20)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Conform Planului național al Cehiei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice și a evoluției către neutralitatea climatică. Această necesitate vizează în special promovarea resurselor regenerabile de energie, a eficienței energetice, a infrastructurilor și a unor părți ale sistemului de transport. Efectele schimbărilor climatice sunt deja vizibile sub formă de secetă și inundații, provocând pierderi economice semnificative. Poluarea atmosferică constituie, de asemenea, o problemă permanentă. În același timp, taxele pe emisiile poluante sunt foarte scăzute. Cărbunele continuă să fie predominant în sectorul energetic și să reprezinte un important vector de activitate economică în trei regiuni din Cehia. Capacitatea insuficientă de dezvoltare a promotorilor de proiecte și sprijinul consultativ insuficient furnizat de autorități continuă să blocheze dezvoltarea unui flux solid de proiecte care să pună în aplicare dubla tranziție climatică și digitală în aceste regiuni. În general, este de așteptat ca abandonarea cărbunelui să aibă consecințe socioeconomice semnificative și nu există decât puțin interes față de investițiile în tehnologii cu zero emisii nete de gaze cu efect de seră sau cu un nivel redus de astfel de emisii. Producția de energie din surse regenerabile este sub media UE. Acest sector nu dispune de suficiente stimulente financiare și nici de un cadru juridic și instituțional adecvat care să încurajeze dezvoltarea sa în continuare. De asemenea, se pare că nu există decât un nivel scăzut de conștientizare cu privire la beneficiile generale ale eficienței energetice. Tranziția în direcția electromobilității a fost destul de lentă, iar transportul rutier devine unul dintre principalii consumatori de energie. Taxele pe transporturi sunt scăzute și nu se bazează pe emisiile de CO2. Infrastructura de încărcare pentru vehiculele electrice este încă embrionară. Performanța în ceea ce privește gestionarea deșeurilor rămâne modestă în raport cu aspirațiile mai ridicate prevăzute de obiective. Cehia trebuie în continuare să adopte o strategie cuprinzătoare de dezvoltare a potențialului de circularitate al economiei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Cehia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară
                  7
               . Acest lucru i-ar permite Cehiei să utilizeze fondul în mod optim.

               (21)Accesul la metodele convenționale de finanțare este peste media UE, dar finanțarea de risc este mai puțin dezvoltată. Întreprinderile cehe cu risc ridicat nu dispun decât de posibilități restrânse de finanțare, în special după înființare și în etapele ulterioare de dezvoltare. Deși au fost introduse pe piață inițiative inovatoare, finanțarea prin capital de risc și prin participare la capital rămâne foarte scăzută. În Cehia, cercetarea și inovarea sunt îngreunate de necesitatea unei reforme sistemice. Deși continuă creșterea constantă a investițiilor private în cercetare și dezvoltare (C&D), întreprinderile mari cu capital în mare parte străin investesc mult mai mult în imobilizări necorporale precum activitățile de C&D decât întreprinderile mici și mijlocii. Sectorul tehnologiei medii și avansate se confruntă cu o penurie de competențe, cauzată de numărul mic de absolvenți din domeniile științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și de formarea inadecvată a absolvenților. În același timp, promovarea și sprijinirea spiritului antreprenorial rămân scăzute, ceea ce împiedică creșterea productivității. Gradul ridicat de fragmentare a sectorului cercetării are ca rezultat o repartizare prea dispersată a finanțării pentru C&D. Actualele practici de evaluare a carierei cercetătorilor constituie un obstacol în calea cooperării dintre sectorul public și cel privat. O cooperare mai strânsă între mediul academic și cel de afaceri, în special prin intermediul întreprinderilor create prin sciziune (spin-off-uri), ar putea accelera transferul de tehnologie și difuzarea inovării.

               (22)Măsurile de izolare legate de COVID-19 au pus la încercare lanțurile de aprovizionare, iar numeroase întreprinderi nu au fost în măsură să își desfășoare activitatea, în condițiile în care nu aveau rezerve de lichidități. Sectorul autovehiculelor și cel al serviciilor au fost cele mai afectate. Activitățile de supraveghere a pieței sunt exercitate de un număr mult prea mare de autorități, iar cooperarea și coordonarea dintre acestea nu sunt optime. Schemele oficiale de furnizare de garanții de stat întreprinderilor au fost rapid suprasolicitate. Există posibilități de îmbunătățire a coordonării și de accelerare a procedurilor de sprijinire a întreprinderilor. Unele părți interesate consideră că măsurile adoptate de autorități pentru a reduce impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 sunt birocratice și nu au fost puse în aplicare suficient de rapid în economia reală. Există posibilități de îmbunătățire a analizei datelor necesare pentru luarea unor decizii rapide, în cunoștință de cauză și optime privind strategiile și măsurile de redresare economică specifice. În general, pentru sectorul de afaceri, schimbările dese aduse legislației și procedurile administrative complexe constituie obstacole în calea investițiilor. Sarcina administrativă este deosebit de problematică pentru startup-uri din punctul de vedere al licențelor și autorizațiilor. Procedurile îndelungate și greoaie de obținere a autorizațiilor de construire reprezintă o barieră importantă. Recentele propuneri legislative privind construcțiile au suscitat critici. Cehia se numără printre statele membre cel mai puțin avansate în ceea ce privește utilizarea serviciilor publice digitale. Numărul de utilizatori ai serviciilor de e-guvernare rămâne cu mult sub media UE. Planul național în materie de e-guvernare este în curs de aplicare. Începând cu 2020, această țară are o nouă „constituție digitală”, care acordă, începând din 2025 cel târziu, dreptul de a primi aproape toate serviciile publice în format electronic. Cu toate acestea, numai aproximativ 10 % dintre municipalități oferă soluții online. Parlamentul discută în prezent o modificare a codului fiscal, care vizează creșterea gradului de digitalizare a sistemului fiscal, deoarece rata de depunere electronică a declarațiilor rămâne destul de redusă pentru anumite impozite.

               (23)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu spre lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

               (24)Cehia se află pe unul dintre ultimele locuri în UE în ceea ce privește eficacitatea sectorului public și a guvernării. Conform indicatorilor internaționali, rezultate obținute de Cehia în ceea ce privește accesul la informațiile publice în cadrul procesului de elaborare a politicilor sunt relativ bune. Rezultatele sunt mai slabe în ceea ce privește profesionalismul funcției publice, transparența guvernării și controlul corupției. Îmbunătățirea planificării strategice și a coordonării interministeriale și reducerea gradului de fragmentare a administrației locale ar îmbunătăți eficiența administrației publice. Deși a fost îmbunătățit, cadrul de achiziții publice poate fi adaptat într-o mai mare măsură. În pofida unor ușoare îmbunătățiri, corupția rămâne un motiv de îngrijorare pentru întreprinderi și riscă să îngreuneze și mai mult activitatea economică. Mai multe măsuri de combatere a corupției, cum ar fi proiectul de lege privind activitatea de lobby sau cel privind protecția avertizorilor, nu au fost încă adoptate.

               (25)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Cehia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

               (26)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Cehiei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Cehiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cehia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (27)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Cehia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În concordanță cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să pună în aplicare politici fiscal-bugetare menite să realizeze poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, sporind, în același timp, investițiile. Să asigure reziliența sistemului de sănătate, să asigure un personal sanitar mai numeros, să consolideze asistența medicală primară disponibilă și integrarea asistenței medicale, precum și introducerea serviciilor de e-sănătate.

               2.Să sprijine ocuparea forței de muncă prin politici active în domeniul pieței forței de muncă, prin îmbunătățirea ofertei de competențe, inclusiv digitale, precum și a accesului la învățarea digitală.

               3.Să sprijine întreprinderile mici și mijlocii prin utilizarea pe scară mai largă a instrumentelor financiare pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, prin reducerea sarcinii administrative și prin îmbunătățirea e-guvernării. Să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și digitală, îndeosebi către infrastructurile și tehnologiile digitale de înaltă capacitate, producția și utilizarea energiei în mod nepoluant și eficient și infrastructurile de transport durabile, inclusiv în regiunile miniere. Să asigure accesul la finanțare al întreprinderilor inovatoare și să amelioreze cooperarea dintre sectorul public și cel privat în domeniul cercetării și dezvoltării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5) și Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

                     (7)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2020
            COM(2020) 506 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2020

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat Strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

               (2)Raportul de țară pentru Estonia
                  2
                din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019
                  3
               , măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Estonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare
                  4
                prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

               (4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

               (5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  5
               . Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

               (6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

               (7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

               (8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante
                  6
                pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Estonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

               (9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diversele sectoare și regiuni din cauza specializării diferite a acestora. Astfel, există riscul ca pandemia să adâncească disparitățile din Estonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

               (10)La 30 aprilie 2020, Estonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, iar la 26 aprilie 2020, Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)În prezent, Estonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Estoniei să se asigure că rata nominală de creștere a cheltuielilor primare nete ale guvernului
                  7
                nu depășește 4,1% în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Evaluarea generală realizată de Comisie confirmă o deviere semnificativă față de traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative.

               (12)În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un deficit de 0,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 10,1 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,8 % din PIB în 2021. După o scădere la 8,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 21,9 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine ca urmare a pandemiei de COVID-19.

               (13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Estonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 4,3 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de asistență medicală, ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate, subvenții salariale temporare și investiții publice mai mari. În plus, Estonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi și împrumuturi acordate întreprinderilor, care se ridică la 8,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Estonia sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la pandemia de COVID-19. Implementarea integrală a acestor măsuri, urmată, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, de reorientarea politicilor bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (14)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Estoniei va fi de -8,3 % din PIB în 2020 și de -3,4 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021, ajungând la 22,6 % din PIB în 2021. Comisia estimează un deficit public pentru 2020 inferior față de cel prevăzut în programul de stabilitate, reflectând diferențele din previziunile macroeconomice.

               (15)Având în vedere încălcarea planificată a pragului de deficit de 3 % din PIB de către Estonia, Comisia a publicat, la 20 mai 2020, un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat. În ansamblu, analiza sugerează că nu este îndeplinit criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997.

               (16)Între 12 martie 2020 și 17 mai 2020, guvernul estonian a declarat situație de urgență din cauza pandemiei de CODVID-19. Reacția imediată a guvernului a avut drept scop să prevină răspândirea virusului și să se asigure că economia Estoniei ar putea funcționa cât mai normal posibil. Restricțiile în vederea stopării răspândirii pandemiei au avut un impact grav asupra economiei. De la declararea situației de urgență, numărul șomerilor înregistrați a crescut cu 35 %. Cel mai mare număr de noi șomeri sa înregistrat în sectorul comerțului cu amănuntul și al serviciilor pentru clienți, al construcțiilor, al serviciilor de alimentație publică, al serviciilor de cazare și de organizare de evenimente. Se preconizează că rata șomajului va crește la 9,2 % în 2020 și va coborî apoi la 6,5 % în 2021. La 15 aprilie 2020, parlamentul Estoniei a aprobat bugetul suplimentar pe 2020. Au fost introduse măsuri noi pentru menținerea locurilor de muncă, pentru evitarea disponibilizărilor masive și pentru asigurarea de lichidități pentru întreprinderi. Bugetul conține o gamă largă de măsuri, inclusiv sprijin pentru sectorul asistenței medicale, pentru municipalități, pentru unele programe de investiții, și sprijin nespecific sub formă de lichidități pentru întreprinderi (cum ar fi schemele de garantare și amânările de impozite). Unele măsuri specifice sunt concepute pentru microîntreprinderi și sectorul turismului și includ unele măsuri destinate exclusiv regiunilor cel mai grav afectate. Au fost introduse măsuri fiscale suplimentare, cum ar fi reducerea temporară a accizelor la motorină, la gaze naturale și la energie electrică. Pachetul de măsuri prevede o suspendare temporară a contribuțiilor statului la sistemul de pensii din al doilea pilon.

               (17)Estonia a luat măsuri semnificative pentru a limita răspândirea și impactul pandemiei de COVID-19 asupra sănătății. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a evidențiat unele deficiențe structurale ale sistemului de sănătate legate de resursele limitate financiare și umane disponibile. Reziliența sistemului a fost subminată de penuria de lucrători din domeniul sănătății și de accesul inegal la asistența medicală primară, precum și de disponibilitatea produselor medicale esențiale. Estonia se confruntă, de asemenea, cu o provocare datorată numărului mare de cazuri de tratamente amânate și inaccesibile din cauza situației de urgență. În plus, chiar înainte de izbucnirea pandemiei, nevoile nesatisfăcute autoraportate în materie de asistență medicală în Estonia au fost dintre cele mai ridicate din Uniune din cauza timpului lung de așteptare atât pentru asistența medicală primară, cât și pentru asistența medicală de specialitate. Acești factori, precum și riscurile legate de stilul de viață constituie una din explicațiile pentru starea precară de sănătate a populației. Îmbunătățirea accesibilității și a rezilienței sistemului de sănătate reprezintă condiții prealabile pentru asigurarea unui răspuns eficient la răspândirea pandemiei și pentru abordarea provocărilor în ceea ce privește starea de sănătate a populației.

               (18)Îmbunătățirea caracterului adecvat al plasei de siguranță socială a constituit o provocare de lungă durată în Estonia. Chiar și înainte de cea mai recentă criză, beneficiile sociale din Estonia au fost evaluate ca fiind mai puțin eficace decât media UE în ceea ce privește reducerea incidenței sărăciei. În plus, există lacune privind acoperirea sistemului de indemnizații de șomaj pentru cei aflați în forme atipice de muncă și pentru cei cu perioade scurte de lucru. Efectul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor, combinat cu lipsa unei acoperiri adecvate, ar putea spori sărăcia, în special în cazul gospodăriilor în care niciunul din membri nu are loc de muncă. Estonia a introdus un sistem temporar de șomaj tehnic sub forma unei subvenții speciale pentru întreprinderile afectate, în vederea menținerii ocupării forței de muncă. Această măsură este limitată la o perioadă de două luni, care ar putea să nu fie suficientă pentru a atenua impactul crizei, deoarece dificultățile ar putea să dureze mai mult timp și să se manifeste în anumite sectoare economice cu întârziere. Pandemia a agravat dificultățile în ceea ce privește furnizarea unor servicii sociale accesibile și disponibile, inclusiv a serviciilor de îngrijire pe termen lung, în special pentru persoanele în vârstă, pentru persoanele cu handicap și pentru persoanele cu venituri mici. Menținerea planului de dezvoltare a unei oferte integrate de servicii sociale și de sănătate ar contribui la soluționarea acestor dificultăți. Este important să se asigure o implicare semnificativă și oportună a partenerilor sociali în conceperea procesului de ieșire și de redresare, consolidându-se în același timp capacitatea lor de a face acest lucru .

               (19)Criza COVID-19 a afectat întreprinderi estoniene din numeroase sectoare, dar întreprinderile mici și mijlocii au avut cel mai mult de suferit. Impactul negativ asupra activităților economice a fost determinat nu numai de restricții, ci și de scăderea cererii pe piețele de export și de perturbarea lanțurilor valorice globale. Măsurile de sprijin sub formă de lichidități luate de guvern sunt menite să contribuie la atenuarea impactului, însă punerea în aplicare rapidă și cu eficacitate a acestora va fi esențială pentru sprijinirea întreprinderilor viabile din toate sectoarele afectate, susținând totodată reziliența sectorului bancar. Amânările de impozite și suspendările temporare ale obligației de rambursare a împrumuturilor pot contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al întreprinderilor mici și mijlocii. De asemenea, procesul de redresare va depinde de cât de bine vor fi direcționate investițiile. Criza actuală a evidențiat importanța soluțiilor digitale și inovatoare pentru menținerea funcționării economiei. Deși guvernarea electronică a funcționat bine, digitalizarea într-o și mai mare măsură a întreprinderilor mici și mijlocii ar spori reziliența acestora și ar contribui la accelerarea redresării, sporind productivitatea pe termen mediu. În ultimii ani, economia în ansamblu a fost din ce în ce mai mult digitalizată. Cu toate acestea, utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în procesul de fabricație a fost lentă până în prezent. Dacă performanța la nivel general în materie de inovare a Estoniei s-a îmbunătățit în 2019, capacitatea și activitatea de inovare bazată pe cercetare în sectorul întreprinderilor rămân la niveluri scăzute. Inovarea bazată pe cercetare și introducerea de soluții inovatoare în întreprinderi ar putea îmbunătăți poziția țării în ceea ce privește competitivitatea și ar putea stimula creșterea economică. Pentru a ajuta întreprinderile să își revină în urma crizei, va fi important să se asigure un acces bun la finanțare, inclusiv la finanțarea prin capitaluri proprii pentru întreprinderile nou-înființate.

               (20)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Astfel cum se reflectă în special în planul său național privind clima și energia, creșterea durabilă a Estoniei se bazează pe progresele înregistrate în ceea ce privește decarbonizarea, prin reducerea intensității emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele energiei, transporturilor și clădirilor, prin restructurarea industriei extractive a șisturilor bituminoase și prin îmbunătățirea productivității resurselor, inclusiv prin punerea în aplicare a modelelor de afaceri ale economiei circulare. Productivitatea resurselor în Estonia este una dintre cele mai scăzute din Uniune, în timp ce nivelurile consumului de energie sunt peste media UE. O strategie generală privind economia circulară, care să completeze planul național privind energia și clima, ar putea contribui la tranziția către decarbonizare, la reducerea impactului negativ asupra mediului al industriei extractive a șisturilor bituminoase și la stimularea economiei. Întrucât Estonia este o țară periferică cu o densitate scăzută a populației, un sistem de transport performant și interconectat este esențial pentru activitățile economice și exporturile acestei țări. Infrastructura de transport din Estonia se confruntă cu unele deficiențe în ceea ce privește conectivitatea și durabilitatea. Transportul feroviar și cel intermodal sunt în continuare insuficient dezvoltate. Emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut în ultimii ani, iar utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor este în continuare sub nivelul prevăzut de obiectivele naționale. Proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică se numără printre principalele priorități ale Estoniei în materie de investiții, acestea fiind menite să îi îmbunătățească siguranța și integrarea pe piața unică. Promovarea proiectelor de investiții care țin seama de considerentele de mediu și climatice este esențială pentru o redresare economică durabilă și pentru reducerea disparităților regionale. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Estonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară. Acest lucru i-ar permite Estoniei să utilizeze acest fond în mod optim.

               (21)Sectorul bancar din Estonia este, în general, solid, însă riscurile de spălare a banilor persistă. Deși au fost luate măsuri pentru a limita expunerea la riscuri prin reducerea depozitelor nerezidenților, evaluarea riscurilor la nivel național nu acoperă alte produse care ar putea prezenta riscuri, cum ar fi serviciile de custodie pentru clienții nerezidenți. O actualizare a evaluării naționale a riscurilor ar asigura identificarea adecvată a riscurilor și ar permite punerea în aplicare a măsurilor de atenuare necesare. Cu toate că au fost întreprinse acțiuni de supraveghere pentru băncile și instituțiile de plată neconforme, există posibilitatea de a spori în continuare eficacitatea supravegherii și a asigurării respectării conformității. În special, nu a fost încă adoptat un set de acte legislative pentru consolidarea cadrului preventiv, pentru confiscare și pentru mărirea sancțiunilor administrative. Investigațiile privind cazurile de spălare de bani progresează lent. Capacitatea autorității de supraveghere financiară nu a fost încă consolidată suficient, iar abordarea bazată pe riscuri a supravegherii nu este încă pusă în aplicare pe deplin, în special în ceea ce privește inspecțiile tematice la fața locului. Schimbul de informații dintre unitatea de informații financiare și autoritățile de aplicare a legii nu este suficient de proactiv.

               (22)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

               (23)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Estonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

               (24)Coordonarea strânsă dintre economiile din cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru o redresare rapidă în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. Estonia ar trebui, în calitate de stat membru a cărui monedă este euro – și ținând seama de orientările politice ale Eurogrupului – să se asigure că politicile sale rămân consecvente cu recomandările pentru zona euro și sunt coordonate cu politicile celorlalte state membre din zona euro.

               (25)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Estoniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (26)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în 2020 și 2021, Estonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În concordanță cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice permit acest lucru, să aplice politici fiscale menite să asigure poziții fiscale prudente pe termen mediu și sustenabilitatea datoriei, consolidând, în același timp, investițiile. Să îmbunătățească accesibilitatea și reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin abordarea deficitului de lucrători în domeniul sănătății, prin consolidarea asistenței medicale primare și prin asigurarea aprovizionării cu produse medicale esențiale.

               2.Să consolideze caracterul adecvat al plasei de siguranță socială, inclusiv prin extinderea acoperirii prestațiilor de șomaj.

               3.Să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să concentreze investițiile către tranziția ecologică și digitală, în special digitalizarea întreprinderilor, cercetare și inovare, producerea și utilizarea energiei nepoluante și eficiente, utilizarea eficientă a resurselor și transportul durabil, contribuind la decarbonizarea treptată a economiei. Să sprijine capacitatea de inovare a întreprinderilor mici și mijlocii și să asigure un acces suficient la finanțare.

               4.Să intensifice eforturile în vederea asigurării unei supravegheri eficace și a respectării cadrului de combatere a spălării banilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2020) 505 final.

                     (3)

                        JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5) și Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

                     (7)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2020
            COM(2020) 501 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Belgia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

               (2)Raportul de țară pentru Belgia
                  2
                din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice țării adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019
                  3
               , măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Belgia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare
                  4
                prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

               (4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

               (5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  5
               . Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca epidemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

               (6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

               (7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

               (8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante
                  6
                pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Belgia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

               (9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, ceea ce implică un risc substanțial de creștere a disparităților interregionale și intraregionale în Belgia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

               (10)La 30 aprilie 2020, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (11)În prezent, Belgia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria.

               (12)Consiliul a adresat, la 13 iulie 2018, o recomandare Belgiei de a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  7
                nu depășește 1,8 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Întrucât s-a considerat că Belgia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de abaterea temporară solicitată de 0,5 % din PIB în temeiul clauzei privind reformele structurale, ajustarea structurală solicitată pentru 2019 a fost redusă la 0,1 % din PIB, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor primare nete care nu depășește 2,8 % în 2019. Evaluarea globală efectuată de Comisie confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea realizării obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019 și în anii 2018 și 2019, luați împreună. Acesta este un factor relevant în raportul elaborat de Comisie în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Belgia a criteriului datoriei în 2019.

               (13)În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul prevede o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,9 % din PIB în 2019 la un deficit de 7,5 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 98,6 % din PIB în 2019, conform Programului de stabilitate pentru 2020, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la aproximativ 115 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine ca urmare a pandemiei de COVID-19.

               (14)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Belgia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,3 % din PIB. Măsurile includ un sistem federal temporar de indemnizații de șomaj, venituri substitutive pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, o dispoziție federală privind cheltuielile legate de criză, diferite indemnizații regionale pentru întreprinderi și subvenții sectoriale. Cuantificarea măsurilor cu efect de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, luând în considerare tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. În plus, Belgia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor. Aceste măsuri vizează atât garanții federale, cât și garanții regionale pentru împrumuturile în favoarea întreprinderilor și pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, estimate la 11,8 % din PIB în Programul de stabilitate pentru 2020. Amânări ale plății impozitelor, în special în ceea ce privește impozitul pe venitul persoanelor fizice și impozitul pe profitul societăților, precum și contribuțiile sociale, au fost, de asemenea, puse în aplicare, însă Programul de stabilitate pentru 2020 nu le cuantifică. În general, măsurile adoptate de Belgia sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19. Punerea în aplicare deplină a acestor măsuri, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (15)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Belgiei va fi de -8,9 % din PIB în 2020 și de -4,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge 113,8 % din PIB în 2020.

               (16)La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Belgia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza sugerează că nu sunt îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997.

               (17)Ca răspuns la izbucnirea pandemiei de COVID-19, autoritățile belgiene au adoptat un pachet cuprinzător de măsuri menite să atenueze impactul social și economic al declinului economic sever. Un sistem de garantare în valoare de 50 de miliarde EUR este în vigoare pentru a acoperi noile credite pe termen scurt acordate întreprinderilor viabile. Regiunile și comunitățile au introdus, de asemenea, garanții pentru creditelepunte și creditele curente pentru întreprinderi, un sprijin sub formă de lichidități în favoarea întreprinderilor sub forma unor împrumuturi directe și măsuri de sprijin financiar pentru întreprinderile cele mai afectate de criză. Rambursarea creditelor ipotecare și a împrumuturilor pentru întreprinderi existente poate fi prelungită. Este disponibil un moratoriu temporar privind procedurile de faliment pentru întreprinderile grav afectate. Au fost introduse diferite stimulente pentru a încuraja mai mulți lucrători să continue sau să reia lucrul, pentru a asigura continuitatea activității. Contribuțiile de asigurări sociale și impozitele, cum ar fi impozitul pe valoarea adăugată, impozitele pe profitul societăților și pe venitul persoanelor fizice, pot fi amânate sau pot face obiectul unei exceptări, în unele cazuri. Guvernul federal a pus sistemul de șomaj temporar din motive de forță majoră la dispoziția întreprinderilor afectate de criză și a mărit indemnizațiile. Un venit lunar substitutiv este disponibil pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a fost întreruptă pentru o perioadă de cel puțin șapte zile consecutive. Degresivitatea indemnizațiilor de șomaj este temporar înghețată. Guvernul federal pregătește, de asemenea, un set suplimentar de măsuri de combatere a insolvenței întreprinderilor, cum ar fi scutirea de la plata impozitului pe profitul societăților și pe venitul persoanelor fizice pentru exercițiul financiar 2020.

               (18)Sistemul de sănătate belgian este performant în ceea ce privește furnizarea de terapie acută în spitale. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a evidențiat o serie de deficiențe care afectează reziliența sistemului de sănătate atunci când se confruntă cu o criză gravă de sănătate publică. Aceasta a arătat că Belgia se confruntă cu un deficit structural de lucrători în domeniul sănătății care trebuie remediat. În viitorul apropiat, va rămâne esențială asigurarea de produse medicale esențiale suficiente, inclusiv de echipamente de protecție în special pentru lucrătorii din domeniul sănătății și pentru lucrătorii care exercită alte ocupații expuse. O strategie de sănătate publică, care este pe deplin coordonată cu politicile de prevenire și de îngrijire pe termen lung, va rămâne esențială pe termen scurt și mediu pentru a garanta o gestionare eficace a crizelor din domeniul sănătății publice, cum este cea provocată de pandemia de COVID-19. Punerea în aplicare fără probleme a Acordului Conferinței ministeriale privind sănătatea publică vizând punerea la dispoziția unităților de îngrijire pe termen lung (care țin de competența comunitară) a personalului din spitale și a infrastructurilor spitalicești (care țin de competența federală) este un element important în acest context.

               (19)După ce Belgia a atins un nivel record al ocupării forței de muncă în 2019 și la începutul anului 2020, criza provocată de pandemia de COVID-19 a pus capăt brusc creșterii ocupării forței de muncă în această țară. Sistemele de sprijin din veniturile publice existente în Belgia, cum ar fi sistemul de șomaj temporar pentru angajați și indemnizația pentru întreruperea forțată a activității (droit passerelle) pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, oferă compensații parțiale pentru pierderile de venit cauzate de reducerea timpului de lucru. Aceste sisteme de șomaj parțial joacă un rol major în reducerea impactului diminuării producției asupra nivelurilor de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, se preconizează că rata șomajului va crește la 7 % în 2020 și se va diminua într-o anumită măsură ajungând la 6,6 % în 2021. Pentru a evita ca creșterea șomajului să devină structurală, vor fi necesare eforturi suplimentare pentru a consolida eficacitatea politicilor active existente în domeniul pieței forței de muncă, care rămân la un nivel scăzut, întrucât ponderea ridicată a șomerilor care participă la măsurile active de ocupare a forței de muncă coexistă cu o tranziție redusă de la șomaj la încadrarea în muncă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării unei abordări cuprinzătoare pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, care vor fi probabil cele mai grav afectate de consecințele socioeconomice negative ale crizei. Grupurile vulnerabile includ, în special, persoanele cu un nivel scăzut de calificare, persoanele provenite dintr-un context de migrație și persoanele cu handicap. În plus, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă rămâne ridicată, în medie, pentru toate nivelurile salariale, cu excepția lucrătorilor cu venituri salariale foarte mici (50 % din salariul mediu). Acesta este un factor important al costului relativ ridicat al forței de muncă, care poate afecta în mod negativ cererea de forță de muncă, în special în ceea ce privește locurile de muncă cu productivitate scăzută.

               (20)Mobilitatea forței de muncă ar trebui încurajată în sectoarele în care există deficite majore, inclusiv în domeniul sănătății, al tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) și al ocupațiilor tehnice și profesionale. Aceasta va fi însoțită de necesități importante în ceea ce privește recalificarea și perfecționarea și va necesita creșterea nivelului de participare a adulților la educație și formare, inclusiv prin utilizarea unor perioade de program de lucru redus. Există preocupări legate de faptul că sistemele de stimulare a formării existente nu ajung la cei care ar beneficia de ele în cea mai mare măsură, cum ar fi lucrătorii slab calificați, lucrătorii în vârstă și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Competențele lingvistice slabe reprezintă un obstacol major, în special în regiunea bilingvă Bruxelles. Comunitățile iau măsuri pentru a crește numărul de studenți în domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii, dar sunt necesare strategii mai cuprinzătoare pentru a răspunde nevoilor viitoare de pe piața forței de muncă. Nivelul general al competențelor digitale este satisfăcător, însă stagnează. În rândul tinerilor, în special în rândul celor cu un nivel scăzut de educație, nivelul competențelor digitale este mai scăzut decât media UE și s-a diminuat în ultimii ani. Disponibilitatea echipamentelor adecvate și a conexiunii la internet pentru toți elevii, însoțite de programele de formare și de îndrumare necesare pentru cadrele didactice, este esențială pentru a asigura accesul la învățământul la distanță. Acest lucru este necesar, de asemenea, pentru a se asigura că inegalitățile existente în sistemul de învățământ nu sunt exacerbate din cauza crizei.

               (21)Belgia a adoptat numeroase sisteme de sprijinire a lichidităților întreprinderilor, inclusiv un sistem de garanții de stat pentru împrumuturi și mai multe scheme regionale notificate în temeiul cadrului temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19. Punerea în aplicare eficientă și efectivă a unor astfel de sisteme, inclusiv de către intermediari, este esențială pentru a se asigura că întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii și persoanele care desfășoară activități independente, beneficiază de pe urma acestora pentru a le proteja și pentru a permite o redresare mai rapidă. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar, inclusiv a intermediarilor.

               (22)În ciuda eforturilor depuse de guvern, sarcina administrativă pe care o suportă întreprinderile se ridică la aproximativ 7 miliarde EUR pe an (1,6 % din PIB), din care cea mai mare parte provine din obligațiile impuse de dreptul fiscal și de dreptul muncii. Sistemul fiscal este complex din cauza unui număr mare de cheltuieli fiscale. Gestiunea salarială este complexă pentru întreprinderi, în special pentru cele care trebuie să se conformeze diverselor sisteme regionale. Întreprinderile se confruntă cu întârzieri din ce în ce mai mari în ceea ce privește plățile efectuate de autoritățile publice, ceea ce contribuie la falimente și la deteriorarea climatului de afaceri. Există întârzieri mari în ceea ce privește autorizațiile de construcție, precum și racordările la rețelele electrice și la rețelele de apă. Procesul de transfer al unei proprietăți se numără printre cele mai lente și costisitoare din UE. Există discrepanțe regionale majore în ceea ce privește normele de acces la meseriile legate de artizanat/construcții. Normele privind programul de funcționare a magazinelor, vânzările promoționale, reducerile de preț și canalele de distribuție pentru medicamentele care se eliberează fără prescripție medicală creează o sarcină suplimentară în ceea ce privește mediul operațional pentru comercianții cu amănuntul. Introducerea tehnologiei 5G este împiedicată, printre altele, de limitele stricte în materie de radiații (în special la Bruxelles), care variază de la o regiune la alta, de taxele costisitoare asupra antenelor la Bruxelles și de timpul îndelungat de așteptare pentru eliberarea autorizațiilor de instalare a antenelor. În domeniul insolvenței, nu există o procedură specială simplificată de soluționare extrajudiciară a litigiilor pentru întreprinderile mici și mijlocii și doar debitorii pot iniția proceduri de insolvență. În pofida îmbunătățirilor treptate, digitalizarea insuficientă și lipsa resurselor rămân o provocare pentru sistemul judiciar. Procedurile de lungă durată din domeniul justiției administrative generează întârzieri semnificative în ceea ce privește cauzele referitoare la proceduri de achiziții publice și la autorizații de construcție. Principalele organisme responsabile cu asigurarea respectării normelor în domeniul supravegherii pieței, al concurenței și al transportului feroviar nu dispun de personal suficient pentru a-și îndeplini integral sarcinile.

               (23)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Astfel cum s-a indicat în Planul național privind energia și clima (PNEC) pentru perioada 2021-2030, Belgia are importante nevoi de investiții în domeniul transportului durabil, în special pentru a aborda problema congestionării traficului și a mobilității electrice. Înainte de criză, regiunile belgiene anunțaseră importante planuri plurianuale în materie de infrastructură a transporturilor. Investiții importante sunt realizate în ceea ce privește transportul feroviar suburban în jurul orașului Bruxelles, semnalizarea feroviară și conexiunile feroviare transfrontaliere și cu porturile. PNEC a identificat, de asemenea, importante nevoi de investiții în domenii precum producția de energie din surse regenerabile și flexibile, interconexiunile, rețelele inteligente, stocarea și eficiența energetică în vederea îndeplinirii obiectivelor europene în materie de energie, pentru a respecta angajamentul Belgiei de a abandona progresiv energia nucleară până în 2025 și de a renova 80 % din parcul imobiliar care a fost construit înainte de introducerea normelor energetice. Spre deosebire de intensitatea relativ ridicată a cheltuielilor private în domeniul cercetării și dezvoltării (C&D), intensitatea cheltuielilor publice legate de C&D rămâne ușor inferioară celei a majorității statelor membre cu un nivel similar de dezvoltare economică. Belgia riscă să rămână în urmă în ceea ce privește implementarea tehnologiei 5G, întrucât nu intenționează să atribuie primele benzi de frecvență pentru 5G în termenele prevăzute în legislația Uniunii. În martie 2020, autoritățile belgiene au deschis o consultare publică privind acordarea de licențe naționale temporare pentru 200 MHz de spectru disponibil în banda 3,63,8 GHz ca soluție temporară. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Belgia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară. Acest lucru i-ar permite Belgiei să utilizeze acest fond în mod optim.

               (24)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

               (25)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Belgia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

               (26)Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și ținând seama de orientările politice ale Eurogrupului, Belgia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre din zona euro.

               (27)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză amplă a politicii economice a Belgiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Belgiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (28)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Belgia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.În conformitate cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să pună în aplicare politici bugetare menite să realizeze poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, sporind, în același timp, investițiile. Să consolideze reziliența globală a sistemului de sănătate și să garanteze aprovizionarea cu produse medicale critice.

               2.Să atenueze impactul asupra ocupării forței de muncă și impactul social al crizei, în special prin promovarea unor măsuri active eficace de ocupare a forței de muncă și prin încurajarea dezvoltării competențelor.

               3.Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor vizând furnizarea de lichidități pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și pentru a îmbunătăți mediul de afaceri. Să acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să concentreze investițiile către tranziția verde și cea digitală, în special către infrastructurile de transport durabil, producția și utilizarea curată și eficientă a energiei, infrastructurile digitale, cum ar fi rețelele 5G și Gigabit, precum și către cercetare și inovare.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 500 final.

                     (3)

                        JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5) și Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

                     (7)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.