title: Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programului național de reformă al Italiei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2017

text:
               30.7.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/42

      RECOMANDAREA CONSILIULUI

   din 9 iulie 2013
   privind Programului național de reformă al Italiei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2017
   2013/C 217/11
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă existente la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune atât la nivel național, cât și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 10 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2012 și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2015.

               (5)

               La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul Semestrului european 2013 pentru coordonarea politicilor economice. Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (6)

               Parlamentul European a fost implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, și, la 7 februarie 2013, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2013 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2013.

               (7)

               La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a subliniat că este necesar să se continue consolidarea finanțelor publice într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 10 aprilie 2013, Comisia a publicat rezultatele bilanțului său aprofundat privind Italia, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Din analiza Comisiei reiese că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice, care necesită adoptarea unor măsuri de politică ferme. Printre principalele dezechilibre macroeconomice cu care încă se confruntă Italia se numără în special scăderea competitivității pe plan extern, precum și nivelul ridicat al datoriilor publice în contextul unei creșteri modeste prelungite.

               (9)

               La 11 aprilie 2013, Italia a prezentat Programul său național de reformă pentru 2013 și Programul său de stabilitate pentru perioada 2012-2017. După ce au fost prezentate cele două programe, noul guvern, desemnat la 28 aprilie, și-a declarat intenția de a consolida agenda de reforme structurale, confirmând obiectivele bugetare prezentate în Programul de stabilitate. La 17 mai, a fost adoptat un decret-lege care cuprinde noi dispoziții privind impozitele pe bunuri imobile și extinderea schemei de suplimentare a salariilor pentru lucrătorii angajați sub nivelul lor de competență. Pentru a se ține seama de legăturile dintre ele, cele două programe și noile măsuri adoptate de guvern au fost evaluate în același timp.

               (10)

               Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este optimist pentru 2014, în comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013. Scenariul respectiv este plauzibil începând din 2015. Cu toate acestea, afirmația e valabilă numai în condițiile implementării integrale a reformelor structurale adoptate, ceea ce constituie în continuare o provocare. Strategia bugetară prezentată în Programul de stabilitate a fost confirmată de noul guvern și aprobată de parlament. Aceasta își propune să mențină deficitul sub valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB pe durata programului, să îndeplinească obiectivul pe termen mediu (OTM) în 2013 și să asigure o traiectorie descendentă a ponderii datoriei în PIB începând cu 2014. Programul de stabilitate confirmă OTM de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, care este în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere. Deficitul a fost adus la valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB în 2012 și, conform previziunilor de primăvară ale serviciilor Comisiei, este de așteptat să rămână sub valoarea de referință din tratat în perioada 2013-2014. Se consideră că, dacă sunt puse în aplicare în mod coerent, dispozițiile adoptate de guvernul italian la 17 mai pot avea un impact semnificativ asupra deficitului. După cum se specifică în decizia de abrogare a procedurii de deficit excesiv adoptată de Consiliu la 21 iunie 2013, au fost introduse în legislație două clauze de protecție, pentru a garanta realizarea obiectivelor bugetare. După ce s-a înregistrat o îmbunătățire cu 2,7 puncte procentuale din PIB, calculată cumulat pentru perioada 2009-2012, și în ipoteza în care politicile nu se modifică, se prevede o îmbunătățire cu încă un punct procentual a soldului structural ca procentaj din PIB în 2013, soldul ajungând la -0,5 %, apoi deteriorându-se ușor în 2014.
               Soldul primar structural ar urma să atingă 5 % din PIB în 2014. Ajustarea structurală prevăzută pentru 2013 este adecvată, având în vedere o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare privind veniturile, în timp ce, pentru 2014, pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, aceasta indică o deviere de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii OTM. Programul de stabilitate preconizează că rata datoriei publice va atinge un nivel maxim în 2013, după care va începe să scadă, datorită veniturilor din privatizare prevăzute care se ridică anual la 1 punct procentual din PIB. În cadrul previziunilor însă, ponderea datoriei în PIB este în continuă creștere până la 132,2 % din PIB până în 2014 în ipoteza menținerii politicilor actuale, una dintre cauze fiind plata datoriilor comerciale, care contribuie cu aproximativ 2,5 puncte procentuale în perioada 2013-2014, însă veniturile din privatizare nu sunt incluse, întrucât detaliile nu au fost încă specificate. Începând cu 2013, Italia se află în perioada de tranziție de trei ani în ceea ce privește respectarea criteriului datoriei, traiectoria datoriei din Programul de stabilitate asigurând înregistrarea unor progrese suficiente în vederea respectării acestui criteriu. Cu toate acestea, deficitul și previziunile din Programul de stabilitate referitoare la nivelul datoriei se bazează pe punerea în aplicare deplină a măsurilor bugetare și adoptarea reformelor structurale, care sunt esențiale pentru a instaura încrederea pieței și a stimula creșterea și ocuparea forței de muncă.

               (11)

               S-au adoptat reforme importante pentru a promova sustenabilitatea finanțelor publice și pentru a stimula creșterea, însă implementarea completă a acestora rămâne o provocare, fiind necesare acțiuni suplimentare. O serie de propuneri de măsuri esențiale nu au fost încă aprobate sau necesită încă adoptarea unor acte legislative și există riscul ca aplicarea lor efectivă să nu fie asigurată în mod sistematic la toate nivelurile de guvernare. În pofida acțiunilor întreprinse, eficiența administrației publice în ceea ce privește cadrul de reglementare și procedural, calitatea guvernanței și capacitatea administrativă continuă să fie afectată de deficiențe care, la rândul lor, afectează punerea în aplicare a reformelor și mediul de afaceri.

               (12)

               Pentru îmbunătățirea mediului de afaceri trebuie finalizată reforma sistemului de justiție civilă, prin punerea cât mai rapidă în aplicare a revizuirii organizării instanțelor și prin reducerea duratei excesive a tratării cauzelor, a numărului de cauze nesoluționate și a nivelului ridicat de litigii. Din hotărârea Curții Constituționale din octombrie 2012 privind medierea reiese necesitatea unor acțiuni menite să promoveze utilizarea unor mecanisme extrajudiciare de soluționare a litigiilor. Corupția, ale cărei costuri sunt estimate la 4 % din PIB, reprezintă un motiv serios de îngrijorare, întrucât subminează grav potențialul de redresare economică. Legea anticorupție din noiembrie 2012 necesită acțiuni subsecvente, eficacitatea măsurilor de combatere a corupției putând fi îmbunătățită în continuare, în special în ceea ce privește termenele de prescripție, care în prezent sunt scurte.

               (13)

               Strategia ambițioasă de consolidare a finanțelor publice adoptată până în prezent a fost însoțită de introducerea în Constituție a regulii echilibrului bugetar în aprilie 2012 și de măsuri de îmbunătățire a eficienței și a calității cheltuielilor publice. Totuși, din cauza lacunelor legate de punerea în aplicare, acțiunile întreprinse nu au fost pe deplin eficace. Impasul politic a blocat reducerea necesară a numărului de provincii. Planul de acțiune pentru coeziune a permis o intensificare a absorbției fondurilor structurale în cuantum de aproximativ 11,9 miliarde EUR în trei etape consecutive. Cu toate acestea, măsurile de ameliorare a nivelului global de gestionare a fondurilor sunt în continuare lipsite de ambiție, în special în sudul Italiei, suscitând serioase preocupări în ceea ce privește perioada de programare 2014-2020. Există astfel o marjă considerabilă pentru îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice.

               (14)

               În mod tradițional, băncile joacă un rol esențial în sprijinirea activității economice din Italia, în special datorită împrumuturilor acordate întreprinderilor mici, însă capacitatea băncilor de a-și asuma acest rol a scăzut din cauza recesiunii economice prelungite. A crescut riscul de credit, iar creditele neperformante s-au acumulat, ceea ce a contribuit la o reducere a împrumuturilor și la scăderea drastică a rentabilității băncilor. Ca răspuns, Banca Italiei efectuează inspecții la fața locului pentru a verifica dacă este adecvată constituirea de provizioane pentru împrumuturi neperformante. Anumite caracteristici ale guvernanței corporative din anumite bănci italiene pot limita eficacitatea activității lor de intermediere financiară. Au fost adoptate măsuri pentru a încuraja utilizarea canalelor de finanțare nebancare, în special finanțarea prin capitaluri proprii și finanțarea prin obligațiuni corporative și pentru a promova capacitatea de inovare, dar domeniul lor de aplicare este în continuare limitat. Transpunerea Directivei 2000/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 iunie 2000 privind combaterea întârzierii efectuării plăților în cazul tranzacțiilor comerciale (5) și planul de decontare a datoriilor comerciale acumulate vor contribui la îmbunătățirea lichidității întreprinderilor.

               (15)

               În iunie 2012 s-a adoptat o amplă reformă a pieței forței de muncă, care abordează rigiditățile și segmentarea acestei piețe. Reforma trebuie completată prin adoptarea celorlalte acte legislative de punere în aplicare, iar aplicarea concretă pe teren trebuie atent monitorizată. În plus, serviciile publice de ocupare a forței de muncă nu au fost încă integrate cu administrația responsabilă cu alocațiile de șomaj pentru a sprijini punerea în aplicare a unor strategii eficiente de activare. În urma unor acorduri succesive încheiate în perioada 2011-2013, partenerii sociali au convenit asupra unui nou cadru de stabilire a salariilor, care este susținut de stimulente fiscale pentru a încuraja o mai bună aliniere a salariilor la productivitate și la condițiile pieței forței de muncă locale. Acest cadru ar trebui pus în aplicare în mod efectiv și adaptat progresiv pe baza monitorizării rezultatelor.

               (16)

               Rata șomajului în rândul tinerilor și proporția tinerilor care nu au un loc de muncă, nu sunt înscriși în sistemul de învățământ sau nu urmează cursuri de formare profesională a continuat să crească, ajungând la 37 %, respectiv 21,1 %, până la sfârșitul anului 2012. Numărul absolvenților de învățământ terțiar și rata de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor absolvenți de învățământ terțiar sunt cele mai scăzute din Uniune, ceea ce indică faptul că tinerii absolvenți dobândesc competențe care nu sunt aliniate corespunzător la cerințele pieței forței de muncă. Deși în ușoară scădere, rata părăsirii timpurii a școlii rămâne ridicată. Acest fapt ridică semne de întrebare în ceea ce privește performanța sistemului de învățământ. Unul din elementele-cheie în acest sens este profesia de cadru didactic, care este în prezent caracterizată de un parcurs profesional prestabilit și oferă perspective limitate în ceea ce privește dezvoltarea profesională. Participarea femeilor la piața forței de muncă este în continuare redusă, iar diferența dintre femei și bărbați în ceea ce privește încadrarea în muncă este una dintre cele mai mari din Uniune. Riscul de sărăcie, de excluziune socială și în special riscul legat de starea materială extrem de precară sunt în mod clar în creștere, în timp ce sistemul de protecție socială se confruntă cu tot mai multe dificultăți în ceea ce privește nevoile sociale, întrucât predomină cheltuielile legate de pensii.

               (17)

               Structura sistemului fiscal, care este în continuare complexă, afectează puternic piața forței de muncă și piața capitalului. După eforturile depuse în perioada 2010-2011, măsurile suplimentare adoptate în vederea transferului sarcinii fiscale de la factorii de producție la consum, proprietate și mediu au fost mai limitate. Sunt încă necesare acțiuni prin care să se simplifice sistemul fiscal, să se raționalizeze cheltuielile fiscale, să se alinieze baza de impozitare a proprietăților la valorile de piață, să se asigure o mai bună respectare a normelor și să se descurajeze evaziunea. În așteptarea unei revizuiri a valorilor cadastrale, propunerea de reformă privind impozitarea bunurilor imobile va avea ca obiectiv îmbunătățirea echității, în limitele strategiei bugetare prezentate în Programul de stabilitate. Reducerea economiei subterane și a muncii fără forme legale poate să aducă beneficii finanțelor publice și să aibă efecte pozitive asupra capitalurilor proprii. Este posibil ca pentru revizuirea scutirilor de TVA sau a cotelor reduse de TVA și pentru revizuirea cheltuielilor fiscale directe să fie necesară o ajustare a transferurilor sociale pentru a se limita la minimum efectele distributive.

               (18)

               S-au depus eforturi semnificative pentru a se liberaliza sectorul serviciilor. Cu toate acestea, ar trebui continuată reforma profesiilor reglementate, prin abordarea restricțiilor rămase, iar principalele sale principii ar trebui să fie protejate împotriva eventualelor dificultăți care decurg în special din reforma profesiunii juridice. Este, de asemenea, important să se ia măsuri pentru ca, în urma hotărârii Curții Constituționale din iulie 2012, serviciile publice locale să fie deschise concurenței. Punerea în aplicare a propunerilor din partea autorității italiene în domeniul concurenței, astfel cum sunt prevăzute de legislația italiană, vor contribui la abordarea acestor chestiuni.

               (19)

               În sectorul industriilor de rețea, reforma privind deschiderea accesului la piață și îmbunătățirea capacității infrastructurii este în desfășurare, dar există în continuare importante provocări. Procesul de separare în sectorul gazelor este aproape finalizat și trebuie continuată strategia națională pentru energie din martie 2013. Deschiderea concurenței în sectorul telecomunicațiilor reprezintă un alt posibil domeniu de acțiune. Nu a fost încă instituită noua autoritate în domeniul transporturilor responsabilă pentru autostrăzi, aeroporturi, porturi și căi ferate. Autoritatea ar trebui să fie independentă, să dispună de resursele necesare pentru a funcționa și să aibă competența de a aplica sancțiuni. Există, de asemenea, o problemă gravă legată de deficiențele din infrastructura internă și cea transfrontalieră, cu disparități între nord și sud, care se traduc prin creșterea prețurilor la energie, un nivel redus de penetrare a conexiunilor în bandă largă și blocaje în domeniul transporturilor.

               (20)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei. Aceasta a evaluat Programul național de reformă și Programul de stabilitate și a prezentat un bilanț aprofundat. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos.

               (21)

               În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate, iar avizul său (6) se regăsește în special în recomandarea 1 de mai jos.

               (22)

               În lumina rezultatelor bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos.

               (23)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre care au adoptat moneda euro (7). În calitate de țară a cărei monedă este euro, Italia ar trebui de asemenea să asigure implementarea completă și în timp util a acestor recomandări,

         RECOMANDĂ ca, în perioada 2013-2014, Italia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să asigure menținerea deficitului sub valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB în 2013, prin punerea în aplicare integrală a măsurilor adoptate. Să continue ajustarea structurală într-un ritm adecvat și printr-o consolidare fiscală favorabilă creșterii, pentru a atinge și menține OTM începând cu 2014. Să atingă excedentele primare structurale planificate pentru ca ponderea datoriei în PIB, al cărei nivel este foarte ridicat, să se înscrie pe o traiectorie descendentă constantă. Să procedeze în continuare la o îmbunătățire durabilă a eficienței și a calității cheltuielilor publice punând în aplicare pe deplin măsurile adoptate în 2012 și intensificând eforturile prin efectuarea de bilanțuri aprofundate periodice în materie de cheltuieli la toate nivelurile de guvernare.

               2.

               Să asigure implementarea la timp a reformelor în curs prin adoptarea rapidă a actelor legislative necesare, prin obținerea de rezultate concrete la toate nivelurile de guvernare și cu toate părțile interesate relevante, precum și prin monitorizarea impactului. Să consolideze eficiența administrației publice și să îmbunătățească coordonarea între diferitele niveluri de guvernare. Să simplifice cadrul administrativ și de reglementare pentru cetățeni și întreprinderi și să reducă termenele de judecată și nivelurile ridicate de litigii din justiția civilă, inclusiv prin promovarea procedurilor extrajudiciare de soluționare a litigiilor. Să consolideze cadrul juridic pentru combaterea corupției, inclusiv prin revizuirea normelor care reglementează perioadele de limitare. Să adopte măsuri structurale pentru a îmbunătăți gestionarea fondurilor UE în regiunile sudice pentru perioada de programare 2014-2020.

               3.

               Să extindă practicile de bună guvernanță corporativă la întregul sector bancar, fapt care ar conduce la o mai mare eficiență și rentabilitate, în vederea sprijinirii fluxului de creditare a activităților productive. Să continue activitățile în curs care vizează controlul calității activelor în sectorul bancar și să faciliteze găsirea unor soluții în cazul creditelor neperformante din bilanțurile băncilor. Să promoveze în continuare dezvoltarea piețelor de capital pentru a diversifica și consolida accesul întreprinderilor la finanțare, în special în capitalurile proprii, favorizând astfel capacitatea de inovare și de creștere.

               4.

               Să asigure punerea eficientă în aplicare a reformelor care vizează piața muncii și stabilirea salariilor pentru a permite o mai bună aliniere a salariilor în funcție de productivitate. Să adopte măsuri suplimentare pentru încurajarea participării la piața muncii, în special a femeilor și a tinerilor, de exemplu prin intermediul garanției pentru tineret. Să consolideze învățământul profesional și tehnic, să asigure eficientizarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și să îmbunătățească perspectivele de carieră și serviciile de consiliere a studenților din învățământul terțiar. Să reducă dispozițiile financiare care descurajează pe cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei să muncească și să îmbunătățească furnizarea de servicii de îngrijire, în special de îngrijire pentru copii și îngrijire pe termen lung, și de servicii legate de activitățile extrașcolare. Să își intensifice eforturile de prevenire a părăsirii timpurii a școlii. Să îmbunătățească calitatea învățământului și a rezultatelor școlare, inclusiv prin consolidarea dezvoltării profesionale și prin diversificarea dezvoltării carierei pentru profesori. Să asigure eficacitatea transferurilor sociale, în special printr-o mai bună direcționare a prestațiilor sociale, în special către familiile cu venituri reduse care au copii.

               5.

               Să transfere sarcina fiscală de la forța de muncă și de la capital la consum, proprietate și mediu într-un mod neutru din punct de vedere bugetar. În acest scop, să revizuiască domeniul de aplicare al scutirilor de TVA, al cotelor reduse de TVA și al cheltuielilor fiscale directe și să reformeze sistemul cadastral pentru a alinia baza fiscală a bunurilor imobile recurente la valorile de piață. Să continue lupta împotriva evaziunii fiscale, să îmbunătățească respectarea normelor fiscale și să ia măsuri decisive împotriva economiei subterane și a muncii fără forme legale.

               6.

               Să asigure punerea în aplicare corespunzătoare a măsurilor care vizează deschiderea pieței în sectorul serviciilor. Să elimine restricțiile existente în sectorul serviciilor profesionale și să promoveze accesul la piață, de exemplu în sectorul serviciilor publice locale, în care ar trebui încurajată recurgerea la achiziții publice (în locul concesiilor directe). Să continue aplicarea măsurilor luate în vederea îmbunătățirii condițiilor de acces pe piață în industriile de rețea, în special considerând înființarea autorității în domeniul transporturilor ca obiectiv prioritar. Să modernizeze capacitatea infrastructurii, acordând o atenție deosebită interconexiunilor energetice, transportului intermodal și telecomunicațiilor în bandă largă de mare viteză, urmărindu-se, de asemenea, reducerea disparităților dintre nord și sud.

      Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         R. ŠADŽIUS

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Menținute pentru 2013 prin Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  JO C 219, 24.7.2012, p. 46.

      (5)  JO L 200, 8.8.2000, p. 35.

      (6)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

      (7)  A se vedea pagina 97 din prezentul Jurnal Oficial.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 10 decembrie 2015 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Národná banka Slovenska (BCE/2015/45)

text:
               18.12.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 425/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 10 decembrie 2015
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Národná banka Slovenska
   (BCE/2015/45)
   (2015/C 425/01)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Národná banka Slovenska, Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2014. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2015.

               (3)

               Národná banka Slovenska a selectat Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2015-2016,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă desemnarea Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. drept auditor extern al Národná banka Slovenska pentru exercițiile financiare 2015-2016.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 10 decembrie 2015.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI


title: Recomandarea (UE) 2016/1319 a Comisiei din 29 iulie 2016 de modificare a Recomandării 2006/576/CE în ceea ce privește deoxinivalenolul, zearalenona și ochratoxina A în hrana pentru animale de companie (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
                  2.8.2016

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 208/58

            RECOMANDAREA (UE) 2016/1319 A COMISIEI
      din 29 iulie 2016
      de modificare a Recomandării 2006/576/CE în ceea ce privește deoxinivalenolul, zearalenona și ochratoxina A în hrana pentru animale de companie
      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  Recomandarea 2006/576/CE a Comisiei (1) stabilește valori orientative pentru deoxinivalenol, zearalenonă, ochratoxina A, fumonisinele B1 și B2 și toxinele T-2 și HT-2 în materiile prime destinate hranei animalelor și în hrana combinată pentru animale.

                  (2)

                  Actuala limită orientativă pentru deoxinivalenol în hrana pentru câini este de 5 mg/kg Ținând seama de informațiile primite recent cu privire la toxicitatea deoxinivalenolului în hrana pentru câini și de avizul EFSA privind deoxinivalenolul în hrana pentru animale (2), se pare că limita orientativă actuală nu oferă garanții suficiente în ceea ce privește sănătatea câinilor și, prin urmare, este oportun să se reducă limita orientativă actuală pentru deoxinivalenol în hrana pentru câini.

                  (3)

                  Ținând seama de informațiile primite recent cu privire la toxicitatea zearalenonei în hrana pentru câini și pisici, este oportun să se stabilească o limită orientativă pentru zearalenonă în hrana pentru pisici și câini, pentru a furniza garanții în ceea ce privește sănătatea acestor animale, în așteptarea unei evaluări actualizate a riscurilor care urmează să fie realizată de EFSA, cu privire la posibilele riscuri pentru sănătatea animală ca urmare a prezenței zearalenonei în hrana pentru animale.

                  (4)

                  Ținând seama de informațiile primite recent cu privire la toxicitatea ochratoxinei A în hrana pentru pisici și câini și de avizul EFSA privind ochratoxina A în hrana pentru animale (3), este oportun să se stabilească o limită orientativă pentru ochratoxina A în hrana pentru pisici și câini, pentru a oferi garanții în ceea ce privește sănătatea acestor animale.

                  (5)

                  Pentru a se menține lizibilitatea dispozițiilor recomandării, este oportun să se înlocuiască anexa la recomandare cu o nouă anexă.

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      Anexa la Recomandarea 2006/576/CE se înlocuiește cu anexa la prezenta recomandare.

         Adoptată la Bruxelles, 29 iulie 2016.

               Pentru Comisie

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Membru al Comisiei

         (1)  Recomandarea 2006/576/CE a Comisiei din 17 august 2006 privind prezența deoxinivalenolului, a zearalenonei, a ochratoxinei A, a toxinelor T-2 și HT-2 și a fumonisinelor în produsele destinate alimentației animalelor (JO L 229, 23.8.2006, p. 7).

         (2)  Aviz al Grupului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar cu privire la o cerere din partea Comisiei referitoare la deoxinivalenol (DON) ca substanță nedorită în hrana pentru animale, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

         (3)  Aviz al Grupului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar cu privire la o cerere din partea Comisiei referitoare la ochratoxina A (OTA) ca substanță nedorită în hrana pentru animale, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101

         ANEXĂ

            VALORI ORIENTATIVE

                     Micotoxină

                     Produse destinate alimentației animalelor

                     Valoare orientativă în mg/kg (ppm) referitoare la hrana pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %

                     Deoxinivalenol

                     Materii prime destinate hranei animalelor (*)

                                 —

                                 cereale și produse pe bază de cereale (**), cu excepția subproduselor din porumb

                     8

                                 —

                                 subproduse din porumb

                     12

                     Hrană combinată pentru animale, cu excepția:

                     5

                                 —

                                 hranei combinate pentru porci

                     0,9

                                 —

                                 hranei combinate pentru viței (< 4 luni), miei, iezi și câini

                     2

                     Zearalenonă

                     Materii prime destinate hranei animalelor (*)

                                 —

                                 cereale și produse pe bază de cereale (**), cu excepția subproduselor din porumb

                     2

                                 —

                                 subproduse din porumb

                     3

                     Hrană combinată pentru:

                                 —

                                 purcei, scroafe tinere, pui de câine, pui de pisică, câini și pisici pentru reproducere

                     0,1

                                 —

                                 câini adulți și pisici adulte, alții (altele) decât pentru reproducere

                     0,2

                                 —

                                 scroafe și porci pentru îngrășat

                     0,25

                                 —

                                 viței, vaci de lapte, oi (inclusiv miei) și capre (inclusiv iezi)

                     0,5

                     Ochratoxina A

                     Materii prime destinate hranei animalelor (*)

                                 —

                                 cereale și produse pe bază de cereale (**)

                     0,25

                     Hrană combinată pentru:

                                 —

                                 porci

                     0,05

                                 —

                                 păsări de curte

                     0,1

                                 —

                                 pisici și câini

                     0,01

                     Fumonisinele B1 și B2

                     Materii prime destinate hranei animalelor (*)

                                 —

                                 porumb și produse pe bază de porumb (***)

                     60

                     Hrană combinată pentru:

                                 —

                                 porci, cai (ecvidee), iepuri și animale de companie

                     5

                                 —

                                 pești

                     10

                                 —

                                 păsări de curte, viței (< 4 luni), miei și iezi

                     20

                                 —

                                 rumegătoare adulte (> 4 luni) și nurci

                     50

                     Toxinele T-2 și HT-2

                     Hrană combinată pentru pisici

                     0,05

            (*)  Trebuie să se acorde o atenție deosebită cerealelor și produselor pe bază de cereale utilizate direct pentru hrănirea animalelor; utilizarea acestora în rația zilnică nu trebuie să determine expunerea animalului la un nivel al acestor micotoxine mai mare decât nivelurile corespunzătoare de expunere în cazul în care în rația zilnică se utilizează doar hrană completă pentru animale.

            (**)  Termenul „cereale și produse pe bază de cereale” include nu doar materiile prime destinate hranei animalelor enumerate în cadrul rubricii 1 „Boabe de cereale și produse derivate” din lista materiilor prime destinate hranei animalelor care figurează în partea C din anexa la Regulamentul (UE) nr. 68/2013 al Comisiei din 16 ianuarie 2013 privind Catalogul cu materii prime pentru furaje (JO L 29, 30.1.2013, p. 1), ci și alte materii prime derivate din cereale destinate hranei animalelor, în special furaje și furaje grosiere din cereale.

            (***)  Termenul „porumb și produse pe bază de porumb” include nu doar materiile prime destinate hranei animalelor enumerate în cadrul rubricii 1 „Boabe de cereale și produse derivate” din lista materiilor prime destinate hranei animalelor care figurează în partea C din anexa la Regulamentul (UE) nr. 68/2013, ci și alte materii prime derivate din porumb destinate hranei animalelor, în special furaje și furaje grosiere din porumb.


title: Recomandarea băncii centrale europene din 5 iunie 2009 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banka Slovenije (BCE/2009/12)

text:
               11.6.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 132/1

      RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

   din 5 iunie 2009
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banka Slovenije
   (BCE/2009/12)
   2009/C 132/01
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Conturile Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale sunt supuse auditării de către auditori externi independenți, desemnați la recomandarea Consiliului guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Banka Slovenije se va încheia după auditarea aferentă exercițiului financiar 2008. Din acest motiv, este necesar să se numească auditori externi începând cu exercițiul financiar 2009.

               (3)

               Banka Slovenije a selectat Deloitte Audit d.o.o. în calitate de auditor extern pentru exercițiile financiare 2009–2011,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă numirea Deloitte revizija d.o.o. în calitate de auditor extern al Banka Slovenije pentru exercițiile financiare 2009–2011.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 5 iunie 2009.

            Președintele BCE

         Jean-Claude TRICHET


     RO

RO        RO
 ---pagebreak---                       COMISIA EUROPEANĂ

                                                     Bruxelles, 20.7.2010
                                                     SEC(2010) 914 final

                     RECOMANDARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

     de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene
       pentru reînnoirea protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu
                                         Guineea-Bissau

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                        RECOMANDARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

     de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii de negocieri în numele Uniunii Europene
       pentru reînnoirea protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu
                                         Guineea-Bissau

     A.      EXPUNERE DE MOTIVE

             Uniunea Europeană și Republica Guineea-Bissau au încheiat un protocol la acordul
             din sectorul pescuitului1, care a fost parafat de către părți la 23 mai 2007 și a intrat în
             vigoare la 18 martie 2008. Protocolul, care acordă posibilități de pescuit navelor din
             UE și stabilește valoarea contraprestației financiare, va expira la 15 iunie 2011.

             Comisia propune negocierea unui nou protocol care să răspundă posibilităților și
             nevoilor actuale ale flotelor statelor membre și să concorde cu liniile directoare ale
             Consiliului din iulie 2004 privind acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului.

             Consiliul este rugat să adopte liniile directoare pentru negociere anexate prezentei
             recomandări.

     B.      RECOMANDARE

             Având în vedere cele de mai sus, Comisia face următoarele recomandări:

             – Consiliul să autorizeze Comisia să deschidă și să poarte negocieri în vederea
               reînnoirii protocolului în cadrul acordului de parteneriat în domeniul pescuitului
               cu Republica Guineea-Bissau;

             – Comisia să fie numită negociatorul Uniunii Europene în această chestiune;

             – Comisia să poarte negocierile în consultare cu comitetul special, potrivit
               dispozițiilor din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

             – Consiliul să aprobe liniile directoare pentru negociere anexate prezentei
               recomandări.

     1
           Regulamentul (CE) nr. 241/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 - JO L 75, 18.3.2008.

RO                                                      2                                                  RO
 ---pagebreak---                                                ANEXĂ

     Linii directoare pentru negociere

     – Obiectivul negocierii este reînnoirea protocolului în cadrul acordului de parteneriat în
       domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Guineea-Bissau, în
       conformitate cu concluziile Consiliului din 15 iulie 2004 privind acordurile de parteneriat
       în domeniul pescuitului bazate pe comunicarea Comisiei din 23 decembrie 2002 și ținând
       seama de situația drepturilor omului în țara respectivă.

     – Acest protocol trebuie să conțină o clauză legată de consecințele ce decurg din încălcarea
       drepturilor omului și a principiilor democratice.

     – În vederea asigurării prin acest nou protocol a promovării pescuitului durabil și
       responsabil, obiectivele de negociere ale Comisiei se vor baza pe:

             • Asigurarea accesului în zona economică exclusivă (ZEE) a Republicii Guineea-
               Bissau și a autorizațiilor necesare flotei europene pentru a desfășura activități de
               pescuit în zona ZEE menționată anterior;

             • Luarea în considerare corespunzătoare a celor mai bune avize științifice
               disponibile;

             • Asigurarea faptului că accesul la resursele de pește se bazează pe criteriile din
               protocolul actual și pe evoluțiile observate în ultimii ani;

             • Întărirea dialogului în domeniul politicii sectoriale în vederea încurajării
               implementării unei politici de pescuit responsabile, compatibile cu obiectivele de
               dezvoltare ale țării, în special în ceea ce privește operațiunile de monitorizare,
               control și supraveghere a activităților de pescuit, gestionarea resurselor din
               domeniul pescuitului și îmbunătățirea standardelor de igienă pentru produsele
               pescărești.

RO                                                3                                                   RO


				|

		52013DC0353

			Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2016 /* COM/2013/0353 final - 2013/ () */

.
Recomandare de
RECOMANDARE A CONSILIULUI
privind Programul național de
reformă al Republicii Cehe pentru 2013
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de
convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2016
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2)
și articolul 148 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor
bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în
special articolul 9 alineatul (2),
având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2],
având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3],
având în vedere concluziile Consiliului European,
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
după consultarea Comitetului economic
și financiar,
întrucât:
(1)       La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru
creștere economică și ocuparea forței de muncă,
Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a
politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de
creștere durabilă și de competitivitate al Europei.
(2)       La 13 iulie 2010, pe baza
propunerilor Comisiei, Consiliul a adoptat o recomandare privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre
și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie
privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre[4],
care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre
au fost invitate să țină seama de orientările integrate în
cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă
aplicate la nivel național.
(3)       La 29 iunie 2012, șefii
de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere
economică și locuri de muncă prin care se oferă un cadru
coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE
și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile,
instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care
trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special
angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei
Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor
specifice fiecărei țări.
(4)       La 6 iulie 2012, Consiliul a
adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al
Republicii Cehe pentru 2012 și a emis un aviz cu privire la Programul
actualizat de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2011-2015.
(5)       La 28 noiembrie 2012, Comisia
a adoptat analiza anuală a creșterii[5], marcând începutul semestrului european 2013
pentru coordonarea politicilor economice. Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a
adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, cel de al doilea Raport
privind mecanismul de alertă[6],
în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele
membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.
(6)       La 14 martie 2013, Consiliul
European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice
și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul
European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea
finanțelor publice într-un mod diferențiat și favorabil
creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a
economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea,
să se combată șomajul și consecințele sociale ale
crizei și să se modernizeze administrația publică.
(7)       La 26 aprilie 2013, Republica
Cehă și-a prezentat Programul de convergență din 2013, care
vizează perioada 2013-2016, iar la 17 aprilie 2013, Programul său
național de reformă pentru 2013. Pentru a se ține seama de legăturile
dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.
(8)       Pe baza evaluării, în
temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de
convergență din 2013, Consiliul consideră că Republica
Cehă și-a redus deficitul global cu 1,4 % din PIB în perioada 2009-2012,
datorită unor eforturi de consolidare substanțiale, și că,
potrivit estimărilor actuale, această țară își
urmează cursul stabilit în ceea ce privește corectarea deficitului
excesiv. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor
bugetare din program este plauzibil. Conform Programului de
convergență, se preconizează o creștere a PIB-ului real de 0 %
în 2013 și, respectiv, de 1,2 % în 2014, în comparație cu
nivelurile de -0,4 % în 2013 și, respectiv, de 1,6 % în 2014,
stipulate în previziunile Comisiei din primăvara anului 2013. Obiectivul
strategiei bugetare prezentate în program constă în menținerea
deficitului public sub valoarea de referință de 3 % din PIB.
Obiectivul unui deficit public de 2,9 % din PIB în 2013 corespunde
termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit în
recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Potrivit previziunilor Comisiei
din primăvara anului 2013, se estimează că deficitul public va
atinge 2,9 % din PIB în 2013 și, respectiv, 3 % din PIB în 2014.
Există riscul de a obține rezultate bugetare sub așteptări
în 2013, din cauza unor corecții suplimentare aplicate rambursărilor
fondurilor UE. Unul dintre aspectele pozitive este faptul că veniturile
punctuale aferente licitației planificate a noilor benzi de
frecvență în domeniul telecomunicațiilor ar putea genera
rezultate bugetare peste așteptări în 2013. Programul de
convergență confirmă obiectivul pe termen mediu stabilit
anterior privind un deficit de 1 % din PIB, ceea ce reflectă în mod
adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Se
estimează că deficitul bugetar structural (recalculat) va crește
cu 0,3 % din PIB în 2014, cu 0,2 % în 2015 și, respectiv, cu 0,5 %
în 2016; prin urmare, nu se prevede nicio ajustare în cadrul programului în
vederea atingerii obiectivului pe termen mediu, ceea ce nu corespunde
cerințelor Pactului de stabilitate și de creștere. În 2014, rata
de creștere a cheltuielilor publice respectă criteriul de
referință privind cheltuielile, stabilit în Pactul de stabilitate
și de creștere, însă se abate de la acesta cu 0,3 % din PIB
în 2015 și, respectiv, cu 0,5 % în 2016. Conform Programului de
convergență, se estimează că ponderea datoriei în PIB va
continua să crească, deși într-un ritm mai lent, pe întreaga
perioadă a programului, urmând să atingă 51,9 % din PIB în 2016.

(9)       În Republica Cehă,
recuperarea rapidă și durabilă este îngreunată de reducerea
repetată a cheltuielilor publice pentru investiții. Menținerea
cheltuielilor care favorizează creșterea economică, cu un efect
multiplicator ridicat, inclusiv a proiectelor cofinanțate din fonduri ale
UE, ar contribui nu numai la sprijinirea redresării economice, ci și
la abordarea provocărilor pe termen lung. Acordarea priorității
cheltuielilor pentru măsurile menite să sporească ocuparea
forței de muncă, cercetarea și inovarea, educația,
serviciile de îngrijire a copilului și proiectele de infrastructură
ar putea genera efecte substanțiale de creștere economică. În
același timp, este esențial să se asigure legalitatea,
regularitatea și eficiența unor astfel de cheltuieli.
(10)     În 2012 s-au realizat progrese
limitate în domeniul reformei fiscale. Deși impozitul pe tranzacții
imobiliare a fost majorat, nu s-a luat nicio măsură pentru a ridica
nivelul foarte scăzut al impozitelor periodice pe proprietate. S-a
renunțat la intenția de a introduce o taxă pe CO2 și de a
elimina scutirile de accizele la gaze naturale pentru încălzire. Cotele de
impozitare implicită a consumului de energie se află sub media UE,
iar taxele de circulație rămân foarte scăzute. Impozitarea
veniturilor salariale constituie, la rândul său, un domeniu marcat de
provocări structurale care afectează în special persoanele cu
venituri reduse și lucrătorii cu fracțiune de normă. Nu
s-au luat decât măsuri marginale pentru a reduce discrepanțele dintre
tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat
lucrătorilor care desfășoară o activitate
independentă. De asemenea, Republica Cehă poate aduce
îmbunătățiri suplimentare în domeniul eficienței
administrației sale fiscale. În ceea ce privește impozitele pe venit
pentru persoane fizice și întreprinderi, guvernul intenționează
să înființeze în 2015 un punct unic de colectare, care ar putea
simplifica în mod eficace administrația fiscală și ar putea
contribui la reducerea complexității sistemului actual. Cu toate
acestea, un neajuns al reformei este faptul că bazele de impozitare pe
venit în cazul persoanelor fizice, pentru contribuțiile de
sănătate și pentru contribuțiile la sistemul de
asigurări sociale nu vor fi armonizate, lăsând astfel
neexploatată o mare parte din potențialele avantaje ale reformei.
(11)     Republica Cehă are un
decalaj de sustenabilitate de 5,0 % din PIB, situându-se peste media UE.
Acest decalaj reflectă în mare măsură costul estimat pe termen
lung al îmbătrânirii populației, care este generat de creșterea
preconizată a cheltuielilor cu pensiile, precum și a cheltuielilor în
domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung.
Ritmul lent în care este majorată vârsta legală de pensionare, în
special în cazul bărbaților, reprezintă o sursă
importantă a creșterii nesustenabile a cheltuielilor în sectorul
pensiilor. Garantarea faptului că vârsta legală de pensionare
crește mai rapid în comparație cu legislația actuală
și corelarea acesteia cu speranța de viață ar consolida în
mod semnificativ sustenabilitatea sistemului. În plus, o formulă de
indexare bazată pe prețuri, dacă este pusă în aplicare pe
termen lung, ar genera economii substanțiale, menținând totodată
puterea de cumpărare a pensionarilor.
(12)     Contrar recomandării
specifice fiecărei țări pentru anul 2012, guvernul a introdus,
în 2013, o schemă de pensionare anticipată care oferă
posibilitatea de a beneficia de o pensie cu până la cinci ani înainte de a
atinge vârsta legală de pensionare. Pensiile anticipate vor fi
plătite din pilonul (trei) de pensii. Cu toate acestea, pilonul
beneficiază de o subvenție de stat substanțială prin contribuții
personale și prin deductibilitatea fiscală a contribuțiilor.
Indiferent dacă criteriile de eligibilitate necesare pentru a obține
accesul la această schemă vor fi respectate efectiv, conform
estimărilor guvernului, numai de un număr limitat de persoane,
măsura permite beneficiarilor să utilizeze subvenția
publică acumulată anterior într-un scop care contravine politicilor
de promovare a prelungirii duratei vieții profesionale.
(13)     Creșterea
preconizată a cheltuielilor legate de sănătate și de
îngrijirea pe termen lung reprezintă, de asemenea, o contribuție
substanțială la costul aferent îmbătrânirii populației
și la marele decalaj de sustenabilitate. În Republica Cehă au fost
puse în aplicare în ultimii ani reforme menite să sporească
eficiența sistemului de sănătate prin împiedicarea
creșterii costurilor și prin soluții orientate mai mult spre
piață. Cu toate acestea, continuă să existe probleme. În
comparație cu alte state membre, sistemul de sănătate ceh tinde
să se axeze în mod excesiv pe servicii medicale spitalicești, ceea ce
duce la ineficiențe. Furnizarea de asistență medicală poate
fi îmbunătățită în modul cel mai adecvat din punct de
vedere clinic și cel mai rentabil, de exemplu prin trecerea la sistemul de
internare în ziua operației și prin reducerea duratelor
necorespunzătoare de spitalizare în clinicile de urgență.
(14)     Potrivit previziunilor recente
ale OCDE, convergența deplină a ratelor de ocupare a forței de
muncă în rândul femeilor și al bărbaților ar opri
scăderea preconizată a totalului forței de muncă și ar
spori PIB-ul pe cap de locuitor cu până la 16,5 % până în 2030.
La 22 mai 2013, guvernul a propus un proiect de lege în vederea instituirii
unor „grupuri de copii” private, conduse de bone profesioniste, pe lângă
acordarea de subvenții fiscale furnizorilor de servicii de îngrijire
și familiilor participante. Aceasta reprezintă un pas în
direcția cea bună, dar nu oferă decât un răspuns
parțial la această chestiune. În ciuda unui deficit continuu al
structurilor de îngrijire a copiilor, în special pentru copiii sub trei ani, nu
există intenția de a majora sprijinul bugetar acordat structurilor
publice de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară. De
asemenea, capacitatea de inserție profesională și participarea
la piața forței de muncă a persoanelor dezavantajate
reprezintă în continuare o problemă: există
posibilități de a spori eficiența și eficacitatea
serviciilor publice de ocupare a forței de muncă.
(15)     Recomandarea specifică
fiecărei țări pentru 2012 în domeniul administrației
publice a menționat în mod expres necesitatea de a spori eficiența
administrației publice și de a intensifica lupta împotriva
corupției. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat decât progrese
minore în ceea ce privește adoptarea actelor juridice prioritare în cadrul
strategiei cehe anticorupție pentru perioada 2011-2012. Noua
strategie anticorupție pentru perioada 2013-2014, adoptată de
guvernul ceh în ianuarie 2013, trebuie să fie urmată de adoptarea în
regim de urgență a actelor prioritare restante, cum ar fi Legea
privind funcționarii publici. Această nouă
legislație va trebui să facă distincția în mod adecvat
între persoanele numite pe criterii politice și personalul apolitic,
să garanteze independența funcționarilor de stat și să
creeze un sistem de carieră funcțional pentru a reduce rata
ridicată de rotație a personalului. Republica Cehă a
înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare
a Legii privind achizițiile publice, care a intrat în vigoare în aprilie 2012.
Cu toate acestea, autoritățile locale au raportat unele
dificultăți în legătură cu punerea în aplicare a acestei
legi. În ceea ce privește utilizarea fondurilor UE, majoritatea
măsurilor incluse în planul de acțiune și destinate
consolidării sistemului de gestionare și control au fost puse în
aplicare până la sfârșitul anului 2012. Cu toate acestea,
autoritățile cehe vor trebui să asigure o monitorizare
continuă a planului de acțiune.
(16)     În ceea ce privește
învățământul obligatoriu, elevii cehi obțin, în general,
rezultate medii în raport cu situația la nivel internațional. Cu toate
acestea, în domeniul matematicii și al științelor rezultatele
s-au înrăutățit rapid în timp. Autoritățile cehe au
răspuns acestei provocări printr-un set de măsuri care presupun
elaborarea unor standarde minime în materie de educație, acestea urmând a
fi utilizate pentru testarea elevilor la nivel național. Cu toate acestea,
ar trebui să fie dezvoltat un sistem mai integrat, care să garanteze
faptul că elevii, profesorii și școlile care obțin
rezultate sub medie la testele respective primesc sprijin sistematic. Acest
lucru ar continua să sporească nivelul de ambiție al reformei.
Principala provocare cu care se confruntă sistemul de
învățământ superior din Cehia este garantarea faptului că
numărul de studenți, aflat în creștere, dispun de
competențele necesare pentru a reuși pe piața forței de
muncă. Sunt în curs dezbateri referitoare la o reformă a Legii
privind învățământul superior, în vederea introducerii unor
mecanisme de finanțare diferențiate și a sporirii
acreditării. Acestea reprezintă propuneri pertinente și
ambițioase, însă impactul lor real va depinde de versiunea
finală a reformei. Autoritățile intenționează, de
asemenea, să adopte standarde de evaluare revizuite pentru finanțarea
institutelor de cercetare. Creșterea ponderii indicatorilor de calitate,
inclusiv consolidarea colaborării cu sectorul afacerilor, ar ajuta
sistemul ceh de cercetare și inovare să atingă un nivel de
excelență mai ridicat.
(17)     Republica Cehă se
află printre statele membre ale UE cu cel mai mare număr de profesii
reglementate. În anul 2012 a fost lansată o consultare publică
privind revizuirea cadrului de reglementare pentru profesii, iar rezultatele
acesteia urmează să fie prezentate în decursul anului 2013. Aceasta
reprezintă un pas important în vederea reducerii sau a eliminării
obstacolelor din calea acelor profesii pentru care reglementarea nu se
dovedește a fi necesară sau este considerată a fi excesivă
(inclusiv durata stagiilor obligatorii), un acces mai ușor la aceste
profesii putând genera un potențial mai mare de ocupare a forței de
muncă și de creștere economică. În pofida progreselor
înregistrate în ultimii ani, Republica Cehă prezintă în continuare
una dintre cele mai ridicate valori ale intensității energetice din
UE, în special în sectorul construcțiilor și al energiei.
(18)     În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Republicii Cehe și a evaluat Programul de
convergență și Programul național de reformă al
acestei țări. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța
acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică
sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora
cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a
consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin asigurarea
unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare.
Recomandările sale emise în cadrul semestrului european se reflectă
în recomandările 1-7 de mai jos.
(19)     Ținând seama de
această evaluare, Consiliul a examinat Programul de convergență
al Republicii Cehe, iar avizul său[7]
este reflectat îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,
RECOMANDĂ ca în perioada 2013-2014
Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:
1.           Să execute, conform
previziunilor, bugetul pentru exercițiul 2013, pentru a corecta deficitul
excesiv în mod sustenabil în 2013, și să facă efortul de
ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul
procedurii de deficit excesiv. Pentru exercițiul 2014 și pentru
perioada ulterioară, să consolideze și să pună în aplicare
în mod riguros strategia bugetară, susținută de măsuri
suficient de bine definite, în vederea asigurării unui efort bugetar
corespunzător pentru a realiza progresele necesare în direcția
îndeplinirii obiectivului pe termen mediu. Să acorde prioritate
cheltuielilor care favorizează creșterea economică, inclusiv
realizarea la timp a proiectelor aflate încă în desfășurare
și cofinanțate cu fonduri ale UE, în cadrul financiar actual.
2.           Să reducă nivelul
ridicat de impozitare a veniturilor salariale prin redirecționarea
impozitării spre domeniile care afectează mai puțin
creșterea economică precum impozitele periodice pe locuințe
și impozitele pe autovehicule. Să reducă în continuare
discrepanțele dintre tratamentul fiscal aplicat angajaților și
cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate
independentă. Să îmbunătățească respectarea
obligațiilor fiscale și să reducă costurile de respectare
prin stabilirea punctului unic de colectare și prin armonizarea bazelor de
calcul pentru impozitul pe venit în cazul persoanelor fizice și pentru
contribuțiile la sistemul de asigurări sociale și
contribuțiile de sănătate.
3.           Să accelereze majorarea
vârstei legale de pensionare în raport cu legislația actuală, să
introducă o legătură clară între vârsta legală de
pensionare și speranța de viață și să
revizuiască mecanismul de indexare. În paralel cu majorarea vârstei de
pensionare, să ia măsuri de promovare a capacității de
inserție profesională a lucrătorilor mai în vârstă și
să reducă posibilitățile de ieșire anticipată de
pe piața muncii. În special, să elimine subvenția publică
pentru schema de pensionare anticipată. Să ia măsuri pentru a
îmbunătăți în mod semnificativ raportul cost-eficacitate al
cheltuielilor în materie de asistență medicală, în special pentru
serviciile medicale spitalicești.
4.           Să ia măsuri pentru
a consolida eficiența și eficacitatea serviciului public de ocupare a
forței de muncă. Să sporească semnificativ disponibilitatea
unor structuri favorabile incluziunii în domeniul îngrijirii copiilor, punând
accentul pe copiii sub trei ani, precum și participarea copiilor romi, în
special prin adoptarea și punerea în aplicare a legii privind structurile
private de îngrijire a copiilor și prin consolidarea
capacităților structurilor publice de îngrijire a copiilor.
5.           Să asigure punerea în
aplicare a strategiei anticorupție pentru perioada 2013-2014. Să
adopte o Lege privind funcționarii publici, care să asigure un
serviciu al administrației publice stabil, eficient și profesionist.
Să îmbunătățească gestionarea fondurilor UE în
perspectiva perioadei de programare 2014-2020. Să consolideze capacitatea
de realizare a licitațiilor publice la nivel local și regional.
6.           Să instituie un cadru de
evaluare amplu în domeniul învățământului obligatoriu și
să ia măsuri specifice în vederea sprijinirii școlilor cu
rezultate scăzute. Să adopte măsuri pentru a consolida
acreditarea și finanțarea învățământului superior.
Să sporească ponderea finanțării bazate pe
performanță a institutelor de cercetare.
7.           Ținând seama de
revizuirea în curs, să continue o reformă a profesiilor reglementate,
prin reducerea sau eliminarea barierelor la intrarea pe piață și
a rezervelor de activități în cazul în care acestea nu sunt
justificate. Să ia măsuri ulterioare în vederea îmbunătățirii
eficienței energetice în sectorul construcțiilor și în
industrie.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 209, 2.8.1997, p. 1.
[2]               COM(2013) 353 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053.
[4]               Decizia 2013/208/UE
a Consiliului din 22 aprilie 2013.
[5]               COM(2012)
750 final.
[6]               COM(2012)
751 final.
[7]               Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului.


Recomandare privind avizul Consiliului în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2006-2011


title: Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei din 2013 pentru perioada 2012-2016

text:
               30.7.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 217/63

      RECOMANDAREA CONSILIULUI

   din 9 iulie 2013
   privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei din 2013 pentru perioada 2012-2016
   2013/C 217/16
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   având în vedere concluziile Consiliului European,
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
   având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
   având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
   întrucât:

               (1)

               La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

               (2)

               La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

               (3)

               La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări.

               (4)

               La 10 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2012 și a emis un aviz cu privire la Programul de convergență al Poloniei pentru perioada 2012-2015.

               (5)

               La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, marcând începutul Semestrului european din 2013 pentru coordonarea politicilor economice. Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (6)

               Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 7 februarie 2013, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2013 și o rezoluție referitoare la contribuția la analiza anuală a creșterii pentru 2013.

               (7)

               La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea finanțelor publice într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

               (8)

               La 30 aprilie 2013, Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2013 și Programul de convergență, care acoperă perioada 2012-2016. În vederea luării în considerare a legăturilor dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (9)

               Polonia a întreprins, în perioada 2011-2012, eforturi de consolidare considerabile, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, având în vedere deteriorarea situației economice globale, termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv nu a fost respectat și este nevoie de mai mult timp pentru corectarea acestuia. Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este optimist. În special, se preconizează o creștere mai accentuată a consumului privat și a investițiilor private în comparație cu estimarea din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, ceea ce a condus la o rată de creștere generală mai mare în 2013 (1,5 % față de 1,1 %). Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului de convergență constă în reducerea deficitului la 3,5 % din PIB până în 2013 (un an după termenul-limită inițial prevăzut de procedura aplicabilă deficitelor excesive din 2012) și în atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2016. Cu toate acestea, Programul de convergență prevede reducerea deficitului global sub 3 % din PIB abia până în 2015. Având în vedere previziunile excesiv de optimiste în materie de creștere și de venituri din cadrul Programului de convergență, Consiliul consideră că efortul bugetar prevăzut de autorități nu este compatibil cu o corectare efectivă a deficitului excesiv până în 2013, cu excepția cazului în care se iau măsuri suplimentare semnificative pentru a consolida efortul aferent acestui an. Programul de convergență se bazează pe un scenariu optimist și nu este susținut suficient de măsuri detaliate pentru a asigura în mod credibil corectarea deficitului, cel mai târziu până în 2014. Prin urmare, sunt necesare eforturi suplimentare, pe baza unor măsuri detaliate atât pentru 2013, cât și pentru 2014.
               Autoritățile nu au profitat suficient de mediul de creștere anterior crizei pentru a reforma structura cheltuielilor publice astfel încât să se acorde prioritate elementelor favorabile creșterii. Programul de convergență confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu anterior, de – 1 % din PIB, care reflectă obiectivele Pactului. Pe baza deficitului structural (recalculat), nu se prevede ca OTM să fie atins până în 2016, astfel cum este planificat în Programul de convergență, întrucât nu sunt suficiente progresele anuale planificate în direcția îndeplinirii OTM de 0,3 % din PIB (din punct de vedere structural) în 2015 și de 0,7 % din PIB în 2016. Rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, este în conformitate cu criteriul de referință din Pactul de stabilitate și de creștere aferent întregii perioade de programare. Pot fi necesare eforturi suplimentare, precum și schimbări în modul de realizare a ajustării și în ultimii ani ai programului, deoarece progresele în vederea realizării OTM se bazează, în principal, pe reducerea importantă a cheltuielilor publice pentru investiții și nu sunt susținute suficient de măsuri detaliate. Se estimează că, în Polonia, datoria publică generală va rămâne sub 60 % din PIB pe parcursul perioadei în care se desfășoară Programul de convergență. Conform previziunilor autorităților naționale, datoria va rămâne în mare parte constantă, la puțin peste 55,5 % din PIB până în 2014-2015 (și va scădea în 2016), însă Comisia, luând în considerare riscurile posibile privind planurile de consolidare și elementele care contribuie la scăderea datoriei, se așteaptă la o creștere a acesteia la aproximativ 59 % din PIB în 2014. Respectarea normelor fiscale rămâne un aspect esențial în ceea ce privește combaterea evaziunii fiscale, care necesită, de asemenea, reducerea sarcinii administrative impuse contribuabililor și îmbunătățirea eficienței administrației fiscale. Pentru a se asigura succesul strategiei de consolidare a finanțelor publice, este important ca măsurile de consolidare a finanțelor publice să fie susținute de reforme structurale cuprinzătoare.

               (10)

               Un procent scăzut al cheltuielilor care favorizează creșterea economică (educație, cercetare și inovare) și scăderea investițiilor publice afectează negativ perspectivele de creștere pe termen lung. Sectorul sănătății din Polonia se confruntă cu limitări în ceea ce privește accesul la asistență medicală și cu o lipsă de eficiență din punctul de vedere al costurilor, în timp ce pe termen mediu și lung se preconizează o creștere substanțială a cheltuielilor legate de asistența medicală, din cauza unei societăți în curs de îmbătrânire, ceea ce accentuează presiunea asupra finanțelor publice. Sistemul ar putea fi îmbunătățit prin consolidarea sistemelor de asistență medicală primară și de trimitere a pacienților și prin valorificarea potențialului oferit de câștigurile de rentabilitate ale serviciilor medicale spitalicești.

               (11)

               Guvernul nu a pus încă în aplicare o regulă permanentă privind cheltuielile în conformitate cu Sistemul european de conturi (SEC). Mai mult, Polonia nu a înregistrat decât progrese limitate în ceea ce privește planificarea pe termen mediu și îmbunătățirea coordonării între diferitele niveluri de guvernare implicate în procedura bugetară.

               (12)

               Rata șomajului în rândul tinerilor este în creștere, fapt cauzat, printre altele, de o corelare insuficientă între rezultatele în materie de educație și nevoile pieței forței de muncă. În timp ce reformele sistemelor de învățământ care sunt puse în aplicare au ca scop soluționarea neconcordanței dintre competențe și locurile de muncă, este în continuare necesar să se asigure o creștere a gradului de disponibilitate a stagiilor de ucenicie și de formare la locul de muncă, să se consolideze cooperarea dintre școli și angajatori și să se amelioreze calitatea actului de predare. Punerea în aplicare a garanției pentru tineret, pe baza eforturilor actuale, ar contribui la sprijinirea tinerilor pentru ocuparea de locuri de muncă. Proporția adulților care participă la programe de învățare pe tot parcursul vieții rămâne foarte scăzută, iar strategia de învățare pe tot parcursul vieții este în curs de examinare în vederea adoptării.

               (13)

               În ceea ce privește structurile de îngrijire a copiilor preșcolari, guvernul și-a concentrat eforturile asupra punerii în aplicare a „Programului pentru nou-născuți”. Ca urmare, numărul de creșe aproape că s-a dublat în ultimii doi ani, dar este încă redus în termeni relativi și nu face față cererii. Polonia a luat doar măsuri minore pentru a aborda utilizarea pe scară largă a încadrării în muncă temporare. Polonia este pe locul trei în Uniune în ceea ce privește încadrarea în muncă involuntară pe durată determinată a tuturor persoanelor încadrate în muncă, în special în grupa de vârstă cuprinsă între 15 și 24 de ani. Deși deseori se susține că aceste contracte cu durată determinată reprezintă un instrument pentru ca șomerii să intre pe piața forței de muncă în vederea obținerii ulterioare a unui contract permanent, acest lucru nu pare să fie valabil pentru majoritatea lucrătorilor din Polonia. În schimb, utilizarea pe scară largă a acestui tip de contracte pare să aibă un impact negativ asupra calității capitalului uman și asupra productivității, întrucât angajații temporari tind să aibă un acces mai redus la formarea profesională. Penalizarea salarială în cazul contractelor pe durată determinată este, de asemenea, relativ ridicată, ceea ce contribuie la una dintre cele mai importante rate ale sărăciei din Uniune în rândul persoanelor încadrate în muncă. În plus, este larg răspândită utilizarea unor contracte de drept civil reînnoibile în care drepturile de protecție socială sunt reduse semnificativ. Conform raportului guvernului intitulat „Tineretul 2011”, peste 50 % dintre tinerii lucrători sunt angajați pe baza unor astfel de contracte.

               (14)

               Polonia se confruntă cu rate scăzute ale ocupării forței de muncă în rândul lucrătorilor în vârstă. Deși posibilitățile de pensionare anticipată au fost reduse substanțial și a fost realizată o reformă generală a sistemului de pensii, sistemul special de pensii pentru mineri persistă. În plus, sistemul de asigurări sociale pentru agricultori (KRUS) creează stimulente pentru ca micii agricultori să rămână în sectorul agricol în principal deoarece veniturile agricultorilor individuali nu sunt corect urmărite în sistem. Acest fapt duce la un șomaj ascuns în zonele rurale, frânând creșterea productivității și contracarând mobilitatea forței de muncă la nivel regional și sectorial.

               (15)

               Polonia se numără printre statele membre cu cel mai scăzut nivel de cheltuieli în materie de cercetare și dezvoltare și înregistrează una dintre cele mai slabe performanțe în ceea ce privește indicatorii legați de capacitatea extinsă de inovare. În Polonia, rata globală din PIB a cheltuielilor în materie de cercetare și dezvoltare s-a situat la 0,77 % în 2011, fiind printre cele mai scăzute din Uniune. În special, cheltuielile private în materie de cercetare și dezvoltare sunt reduse (0,2 % din PIB în 2011). Întreprinderile poloneze s-au bazat în mare măsură pe absorbția de tehnologie, și anume aplicarea tehnologiilor deja existente prin investiții de capital fix. Deși prin acest demers s-a reușit asigurarea unor câștiguri de productivitate și a creșterii economice, Polonia are nevoie în prezent de o tranziție către un model autohton bazat într-o mai mare măsură pe inovare. Reformele în domeniul științelor și al sistemului de învățământ superior au declanșat o restructurare de mare amploare pentru a stimula cooperarea dintre știință și industrie. Nu este încă disponibilă nicio evaluare a acestor reforme. Este necesară o abordare mai holistică pentru a alinia eforturile în materie de cercetare, inovare și politică industrială și pentru a garanta că există instrumente adecvate care sprijină întreg ciclul de inovare.

               (16)

               Există încă avantaje potențiale extrem de importante în urma îmbunătățirii eficienței energetice în toate sectoarele economiei Poloniei, în special prin izolarea clădirilor, și astfel de beneficii ar putea sprijini creșterea economică. Rețeaua internă de energie electrică este încă saturată, dar există planuri pentru crearea unei capacități mai mari de interconectare cu piețele învecinate și se înregistrează progrese în acest sens. Concurența de pe piața gazelor naturale este încă afectată de o serie de factori, în special eliminarea progresivă a prețurilor reglementate nu a fost încă finalizată, operatorul tradițional deținând o cotă de piață de aproximativ 97 % pe piețele de comerț cu amănuntul și cu ridicata, iar 90 % din importurile de gaze naturale provin din Rusia.

               (17)

               În ciuda unor progrese, infrastructura subdezvoltată de transport din Polonia rămâne un obstacol major în calea creșterii. Principalele proiecte de infrastructură rutieră au avansat, dar se înregistrează întârzieri mari în cazul proiectelor de investiții în sectorul feroviar. Infrastructura feroviară este într-o stare de degradare și necesită investiții substanțiale, din ce în ce mai mari, având în vedere că doar 36 % din cei aproximativ 20 000 km de linii de cale ferată aflați în exploatare sunt în stare tehnică bună. În ciuda eforturile recente, Polonia este încă mult în urmă față de alte state membre în ceea ce privește valorificarea potențialului de creștere al tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC). Acoperirea rețelelor de bandă largă fixe se află la unul dintre cele mai scăzute niveluri din Uniune, atât pe plan național, cât și pentru zonele rurale. Investițiile în rețelele de apă rămân insuficiente.

               (18)

               Performanța administrației publice din Polonia se situează sub media UE. Printre principalele probleme se numără transparența, complexitatea sistemului fiscal și costurile de conformare, durata medie în creștere a procedurilor în cauzele civile și comerciale, precum și procedurile lungi în materie de insolvență și ratele scăzute de recuperare. Gradul de utilizare a serviciilor de e-Guvernare în administrația publică rămâne, de asemenea, sub media UE. Polonia a inițiat o reformă în vederea facilitării accesului la profesii reglementate, însă se înregistrează întârzieri față de calendarul anunțat inițial.

               (19)

               În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei. Comisia a evaluat Programul național de reformă și Programul de convergență. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei formulate în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările 1-7 de mai jos.

               (20)

               Luând în considerare această evaluare, Consiliul a analizat Programul de convergență, iar avizul său (5) este reflectat în special în recomandarea 1 de mai jos,

         RECOMANDĂ ca în perioada 2013-2014 Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.

               Să consolideze și să pună în aplicare strategia bugetară pentru anul 2013 și ulterior, sprijinită de măsuri suficient de bine definite, atât pentru 2013, cât și pentru 2014, în vederea asigurării, în mod durabil, a unei corectări la timp a deficitului excesiv până în 2014 și a realizării efortului bugetar inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv. O corectare durabilă a dezechilibrelor bugetare necesită o aplicare credibilă a reformelor structurale ambițioase, ceea ce ar duce la creșterea capacității de ajustare și ar stimula creșterea potențială și ocuparea forței de muncă. După corectarea deficitului excesiv, să continue efortul de ajustare structurală care va permite Poloniei să atingă OTM până în 2016. Pentru a îmbunătăți calitatea finanțelor publice, să limiteze la minimum reducerile de investiții menite să stimuleze creșterea, să revizuiască politicile în materie de cheltuieli printr-o mai bună direcționare a politicilor sociale și printr-o rentabilitate și o eficiență sporite a cheltuielilor în sectorul asistenței medicale. Să îmbunătățească respectarea normelor fiscale, în special prin creșterea eficienței administrației fiscale.

               2.

               Să asigure adoptarea în 2013 a unei reguli permanente privind cheltuielile, în conformitate cu normele SEC. Să ia măsuri pentru consolidarea mecanismelor de coordonare bugetară anuală și pe termen mediu între diferitele niveluri de guvernare.

               3.

               Să intensifice eforturile de reducere a șomajului în rândul tinerilor, de exemplu prin intermediul unei „garanții pentru tineret”, să crească disponibilitatea stagiilor de ucenicie și de formare la locul de muncă, să consolideze cooperarea între școli și angajatori, precum și să amelioreze calitatea actului de predare. Să adopte strategia propusă de învățare pe tot parcursul vieții. Să combată sărăcia persoanelor încadrate în muncă și segmentarea pieței forței de muncă, inclusiv prin îmbunătățirea tranziției de la un contract de muncă pe durată determinată la un loc de muncă permanent, și prin reducerea utilizării excesive a contractelor de drept civil.

               4.

               Să continue eforturile în vederea sporirii participării femeilor pe piața forței de muncă, în special prin investiții care să asigure servicii de îngrijire a copiilor și învățământ preșcolar de calitate și la un preț accesibil, prin asigurarea unei finanțări stabile și a unui personal calificat. În vederea îmbunătățirii mobilității forței de muncă sectoriale, să ia măsuri permanente de reformare a KRUS. Să elimine treptat sistemul special de pensii pentru mineri, în vederea integrării acestora în sistemul general. Să susțină reforma generală a sistemului de pensii cu măsuri de promovare a capacității de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă pentru a majora vârsta de ieșire de pe piața forței de muncă.

               5.

               Să adopte măsuri suplimentare menite să asigure un mediu de afaceri favorabil inovării, prin consolidarea legăturilor între cercetare, inovare și politica industrială, prin dezvoltarea în continuare a unor instrumente reînnoibile și a unor stimulente fiscale și printr-o mai bună direcționare a instrumentelor existente către diferitele etape din ciclul inovării.

               6.

               Să reînnoiască și să extindă capacitatea de producție energetică și să îmbunătățească eficiența în întregul lanț energetic. Să accelereze și să extindă dezvoltarea rețelei de energie electrică, inclusiv interconexiunile transfrontaliere, și să elimine obstacolele în calea schimbului transfrontalier de energie electrică. Să consolideze concurența în sectorul gazelor naturale, prin eliminarea progresivă a prețurilor reglementate. Să consolideze rolul autorității de reglementare a pieței feroviare și resursele aflate la dispoziția acesteia și să asigure aplicarea eficace și fără întârziere a proiectelor de investiții în sectorul feroviar. Să își intensifice eforturile de a extinde acoperirea rețelelor în bandă largă. Să îmbunătățească gestionarea deșeurilor și a apei.

               7.

               Să adopte măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți mediul de afaceri prin simplificarea executării contractelor și a cerințelor pentru autorizațiile de construcție și prin reducerea costurilor legate de respectarea normelor fiscale. Să adopte și să pună în aplicare proiectul de liberalizare a accesului la servicii profesionale.

      Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         R. ŠADŽIUS

      (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Menținută pentru 2013 prin Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (3)  JO C 219, 24.7.2012, p. 65.

      (4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Băncii Centrale Europene din 4 februarie 2013 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Central Bank of Cyprus (BCE/2013/3)

text:
               9.2.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 37/1

         RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 4 februarie 2013
   către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Central Bank of Cyprus
   (BCE/2013/3)
   2013/C 37/01
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,
   întrucât:

               (1)

               Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

               (2)

               Mandatul actualilor auditori externi ai Central Bank of Cyprus va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2012. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2013.

               (3)

               Central Bank of Cyprus a selectat KPMG Limited drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2013-2017,

         ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
   Se recomandă desemnarea KPMG Limited drept auditor extern al Central Bank of Cyprus pentru exercițiile financiare 2013-2017.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 4 februarie 2013.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI