title: Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 25 mai 2020 privind riscurile de lichiditate rezultate din apelurile în marjă (CERS/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 238/1

      RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC
      din 25 mai 2020
      privind riscurile de lichiditate rezultate din apelurile în marjă
      (CERS/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) literele (b), (d) și (f) și articolele 16-18,
      având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 15 alineatul (3) litera (e) și articolele 18-20,
      întrucât:

                  (1)

                  Compensarea centrală și schimburile de marje pentru tranzacțiile care nu sunt compensate la nivel central contribuie în mod semnificativ la stabilitatea financiară, în special în ceea ce privește gestionarea riscului de contraparte. O mai mare utilizare a compensării centrale a instrumentelor financiare derivate și garantarea pozițiilor instrumentelor financiare derivate care nu sunt compensate la nivel central au consolidat în mod semnificativ reziliența piețelor instrumentelor financiare derivate după criza financiară din 2008. Aceste reforme, întreprinse de Consiliul pentru Stabilitate Financiară pe baza acordurilor la care s-a ajuns la nivelul G20, au contribuit la garantarea faptului că recenta criză de pe piață nu provoacă o preocupare generală cu privire la riscul de credit al contrapărții. Compensarea centrală maximizează, de asemenea, posibilitățile de compensare și, prin urmare, economisirea lichidității, inclusiv în ceea ce privește apelurile în marja de variație care reflectă în mod automat variația prețurilor de piață.

                  (2)

                  Șocurile de pe piață, cum ar fi scăderea bruscă a prețurilor activelor și nivelurile ridicate de volatilitate a pieței, duc la majorări ale marjelor de variație și pot duce, de asemenea, la apeluri semnificative în marja inițială pentru pozițiile pe echivalente de numerar (cash securities), mărfuri sau instrumente financiare derivate. Marjele sunt esențiale pentru modul în care o contraparte centrală (CPC) gestionează riscul de credit al contrapărții, fac parte integrantă din gestionarea riscurilor și sprijină reziliența sistemică.

                  (3)

                  Astfel de condiții de piață ar putea avea implicații majore asupra gestionării lichidității participanților pe piață, asupra nevoilor lor de finanțare și, eventual, chiar asupra solvabilității acestora, dacă criza de lichiditate conduce la vânzări sistematice la prețuri de lichidare a activelor.

                  (4)

                  În cele din urmă, externalitățile rezultate din evoluțiile semnificative ale pieței și apelurile în marjă aferente pot pune în pericol stabilitatea sistemului financiar.

                  (5)

                  Declanșarea pandemiei de COVID-19 și recenta creștere bruscă a volatilității prețului petrolului au dus, printre altele, la apeluri de marjă semnificative atât pe piețele compensate la nivel central, cât și pe cele care nu sunt compensate la nivel central. De la mijlocul lunii februarie 2020, marjele inițiale au crescut, mai mult în cazul instrumentelor financiare derivate cotate decât în cazul instrumentelor derivate extrabursiere (OTC), ca urmare a volumelor mai mari de tranzacții și ca răspuns al modelului de calculare a marjei la pierderi viitoare potențial mai mari din cauza volatilității sporite a pieței. În plus, CPC-urile au efectuat apeluri în marja de variație pe parcursul zilei care să acopere evoluțiile pieței și au colectat astfel sume importante. Adesea plățile aferente s-au efectuat de abia în dimineața următoare ceea ce a dus la reținerea temporară a lichidităților în conturile CPC-urilor. Ulterior, în luna martie, s-a înregistrat o creștere semnificativă a apelurilor în marja de variație pe parcursul zilei și a colectărilor aferente în ceea ce privește portofoliile bilaterale.

                  (6)

                  Numeroși membri compensatori au înregistrat o creștere deosebit de accentuată a marjelor inițiale și se poate ca unii membri compensatori să se fi confruntat cu constrângeri sporite în materie de lichiditate. Cu toate acestea, în cadrul niciunei CPC stabilite în Uniune nu a survenit nicio situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată. Este posibil ca apelurile în marjă să fi avut un impact semnificativ asupra entităților nebancare, prin compensarea clienților sau în tranzacțiile care nu au făcut obiectul compensării la nivel central, ca urmare a constrângerilor legate de lichiditate. Privind în perspectivă, capacitatea participanților pe piață de a acoperi apelurile în marjă va depinde de nivelurile viitoare de volatilitate și de reziliența continuă în gestionarea de către aceștia a lichidităților.

                  (7)

                  În general, concentrarea la nivelul CPC-urilor și al membrilor compensatori și interconectarea dintre CPC-uri prin faptul că au în comun membri compensatori, furnizori de lichiditate, custozi sau contrapărți de investiții sunt factori care pot exacerba, de asemenea, contagiunea riscului de lichiditate.

                  (8)

                  Standardele tehnice și orientările cu privire la antiprociclicitate (măsurile antiprociclicitate în materie de marje) introduse în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3) vizează limitarea riscului de prociclicitate a marjelor CPC-urilor. Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei (4) stabilește norme specifice privind prociclicitatea marjelor și a garanțiilor pe care autoritățile naționale competente trebuie să le respecte. Modificările aduse Regulamentului EMIR prin Regulamentul (UE) 2019/834 al Parlamentului European și al Consiliului (EMIR Refit) (5) sporesc transparența în materie de stabilire a marjelor între contrapărțile centrale și membrii compensatori, însă acest nivel de transparență nu se extinde și asupra relației dintre membrii compensatori și clienții acestora.

                  (9)

                  Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) răspunde de supravegherea macroprudențială a sistemului financiar în cadrul Uniunii. În îndeplinirea mandatului său, CERS ar trebui să contribuie la prevenirea și reducerea riscurilor sistemice la adresa stabilității financiare, inclusiv a celor legate de lichidități. În îndeplinirea misiunii sale, CERS evaluează riscurile pentru sistemul financiar care ar putea rezulta din apelurile în marjă importante și propune modalități prin care aceste riscuri ar putea fi atenuate.

                  (10)

                  CERS recunoaște beneficiile în materie de economisire a lichidității la nivelul întregului sistem financiar legate de avantajul compensării multilaterale oferit de compensarea centrală; de asemenea, CERS apreciază avantajul sistemic al compensării centrale ca mijloc esențial de consolidare a stabilității financiare prin asigurarea și dezvoltarea unor practici solide de gestionare a riscurilor în ceea ce privește riscul de credit și riscul de lichiditate.

                  (11)

                  CERS recunoaște, de asemenea, că măsurile de politică privind marjele nu trebuie să pună în pericol protecția împotriva riscului de credit al contrapărții. Contrapărțile, inclusiv membrii compensatori ai CPC-urilor și clienții acestora, ar trebui să se asigure că mențin suficiente lichidități pentru a răspunde apelurilor în marjă în timp util. Cu toate acestea, din perspectiva stabilității financiare, este important, de asemenea, să se garanteze că deciziile CPC-urilor în ceea ce privește gestionarea riscurilor nu împovărează în mod inutil membrii compensatori, clienții membrilor compensatori și alte contrapărți din cauza unor caracteristici prociclice excesive, creând astfel, în mod neintenționat, tensiuni de lichiditate care s-ar putea transforma în probleme de solvabilitate. Ca răspuns la prezentele recomandări, CERS preconizează că CPC-urile se vor asigura că gestionarea riscurilor și reziliența acestora rămân solide și vor continua să protejeze participanții pe piață împotriva pierderilor care rezultă din neîndeplinirea obligațiilor de plată.

                  (12)

                  Recomandările A și D au scopul de a asigura că modificările bruște și semnificative (prin urmare, prociclice) și efectele în cascadă disproporționate în ceea ce privește marjele inițiale (inclusiv majorările marjelor) și garanțiile sunt limitate: (i) de către CPC-uri față de membrii lor compensatori; (ii) de către membrii compensatori față de clienții lor; și (iii) pe plan bilateral, în cazul în care acestea rezultă din utilizarea automată a ratingurilor de credit și, eventual, din metodologii interne prociclice de rating de credit. Pe cât este posibil, planificarea lichidităților ar trebui să fie previzibilă și ușor de gestionat, prin limitarea apelurilor în marjă neprevăzute și semnificative. Furnizarea unor perioade de notificare rezonabile și aplicabile oricărei modificări atât a protocoalelor privind marjele, cât și a protocoalelor privind marja de ajustare a valorii ar putea garanta că participanții pe piață se adaptează într-o manieră adecvată.

                  (13)

                  Recomandarea B are scopul de a asigura că CPC-urile includ în mod cuprinzător în scenariile de simulare a situațiilor de criză privind lichiditatea orice evenimente care ar putea conduce la un deficit de lichiditate în vederea încurajării acestora să își îmbunătățească modul de gestionare a dependenței lor de furnizorii de servicii de lichiditate. Acest lucru va îmbunătăți reziliența generală a pieței având în vedere că există un grad ridicat de concentrare și interconectare între CPC-uri și furnizorii lor de servicii de lichiditate și că gestionarea prudentă a lichidităților la nivelul CPC-urilor individuale ar consolida gestionarea riscurilor din punct de vedere sistemic și macroprudențial.

                  (14)

                  Recomandarea C are scopul de a asigura că, fără a aduce atingere rezilienței lor financiare, CPC-urile limitează asimetria în ceea ce privește plata marjelor de variație colectate pe parcursul zilei și că acestea își concep cadrele și calendarele referitoare la marje astfel încât să fie previzibile și să se evite ca membrii compensatori să fie supuși unor constrângeri excesive în materie de lichiditate care ar putea conduce la evenimente de neîndeplinire a obligațiilor.

                  (15)

                  Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

                  (16)

                  Recomandările CERS sunt publicate după informarea destinatarilor și după ce Consiliul general a informat Consiliul Uniunii Europene cu privire la intenția sa de a emite aceste recomandări și i-a dat posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      SECȚIUNEA 1

         RECOMANDĂRI

         Recomandarea A – Limitarea efectelor în cascadă disproporționate în raport cu cererea de garanții

                  1.

                  Se recomandă ca autoritățile competente să depună eforturi pentru a se asigura că CPC-urile analizează performanța politicilor lor în sensul articolului 28 din Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 în perioadele de criză acută și comunică constatările lor autorității competente.

                  2.

                  Se recomandă ca autoritățile competente să depună eforturi pentru a se asigura, luând în considerare constatările analizelor efectuate în conformitate cu recomandarea A punctul 1, că, în măsura permisă de lege și în concordanță cu reziliența financiară a CPC:

                              (i)

                              modelele și parametrii utilizați de CPC-uri pentru stabilirea cerințelor de marjă și a politicilor și procedurilor CPC-urilor pentru acceptarea și evaluarea garanțiilor și pentru stabilirea marjelor de ajustare prudente nu duc în mod inutil și excesiv la schimbări bruște și semnificative care creează efecte în cascadă disproporționate în ceea ce privește marjele inițiale, inclusiv majorările marjelor, și garanțiile. CPC-urile ar trebui să se asigure că modelele, parametrii, politicile și procedurile lor:

                                          (a)

                                          utilizează o scară granulară pentru modelele interne de rating de credit și adoptă o abordare progresivă care pune în aplicare modificările cerințelor de marjă, inclusiv majorările, și contractele de garanție, fără a întârzia în mod nejustificat adoptarea de măsuri pentru ca aceste diminuări ale ratingurilor să se reflecte în practicile lor globale de gestionare a riscurilor;

                                          (b)

                                          adoptă o abordare cuprinzătoare pentru limitarea caracteristicilor prociclice în conformitate cu cerințele de reglementare în materie de prociclicitate prevăzute la articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, în special în cazul diminuărilor ratingurilor de credit.

                              (ii)

                              fără a aduce atingere articolului 49 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, CPC-urile informează autoritățile lor competente, iar autoritățile competente informează membrii colegiului înființat în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 atunci când acestea:

                                          (a)

                                          reduc sfera garanțiilor eligibile;

                                          (b)

                                          modifică în mod semnificativ marjele de ajustare a valorii garanțiilor;

                                          (c)

                                          reduc în mod semnificativ limitele de concentrare aplicate în conformitate cu articolul 42 din Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei.

                        În măsura în care nu interferează cu punerea în aplicare în timp util a deciziilor privind gestionarea riscurilor, aceste informații ar trebui să fie furnizate cu suficient timp înainte de punerea în aplicare.

                  3.

                  Se recomandă ca, în măsura permisă de lege, autoritățile competente relevante ale membrilor compensatori să colaboreze cu membrii compensatori în contextul supravegherii continue pentru a se asigura că aplicarea de către membrii compensatori a procedurilor lor de gestionare a riscurilor atunci când furnizează servicii de compensare clienților lor nu conduce la schimbări bruște și semnificative și la efecte în cascadă disproporționate asupra apelurilor în marjă și asupra colectării marjelor, cu excepția cazului în care aceste modificări bruște și semnificative și aceste efecte în cascadă disproporționate sunt un rezultat inevitabil al evenimentelor de pe piață, ori la practici în materie de garanții în cazul diminuării ratingurilor de credit, nu limitează semnificativ soliditatea practicilor de gestionare a riscurilor adoptate de membrii compensatori și nu le afectează reziliența.

                  4.

                  Se recomandă ca, în măsura permisă de lege, autoritățile competente relevante ale contrapărților financiare și ale contrapărților nefinanciare care încheie contracte derivate extrabursiere și efectuează operațiuni de finanțare prin instrumente financiare care nu sunt compensate la nivel central să depună eforturi pentru a se asigura că procedurile lor de gestionare a riscurilor nu conduc, în cazul diminuării ratingurilor de credit, la modificări bruște și semnificative și la efecte în cascadă disproporționate în ceea ce privește apelurile în marjă și colectarea marjelor, precum și în ceea ce privește practicile în materie de garanții. Acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, prin încurajarea contrapărților:

                              (i)

                              să utilizeze o secvență progresivă și granulară la transpunerea diminuărilor ratingurilor de credit în practicile lor globale de gestionare a riscurilor;

                              (ii)

                              să mențină o abordare cuprinzătoare pentru limitarea caracteristicilor prociclice în conformitate cu cerințele de reglementare prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, în special cu privire la diminuarea ratingurilor.

         Recomandarea B – Scenariul de criză pentru evaluarea nevoilor viitoare de lichidități

                  1.

                  Se recomandă ca Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP) să revizuiască proiectele de standarde tehnice (6) elaborate în conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, în special articolul 32 alineatul (4) din respectivele proiecte de standarde tehnice, pentru a include dispoziții care impun CPC-urilor să includă în scenariile lor de criză prevăzute la articolul 44 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 situația de neîndeplinire a obligațiilor de către două entități care furnizează servicii CPC, care ar putea afecta semnificativ poziția de lichiditate a CPC.

                  2.

                  Până la adoptarea de către AEVMP a oricărei măsuri în vederea respectării recomandării B punctul 1 și până la eventuala introducere a legislației corespunzătoare a Uniunii, se recomandă ca, în măsura permisă de lege, autoritățile competente să depună eforturi pentru a se asigura că scenariile de criză prevăzute la articolul 44 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 includ situația de neîndeplinire a obligațiilor de către două entități care furnizează servicii CPC, care ar putea afecta semnificativ poziția de lichiditate a CPC; printre astfel de entități s-ar putea număra furnizorii de servicii de lichiditate, furnizorii de servicii de decontare sau orice alți furnizori de servicii în cazul cărora neîndeplinirea obligațiilor ar putea afecta poziția de lichiditate a CPC.

                  3.

                  Se recomandă ca, în măsura permisă de lege, autoritățile competente să depună eforturi pentru a se asigura că măsurile corective adoptate de CPC-uri pentru a acoperi orice deficit de resurse disponibile pentru acoperirea nevoilor de lichiditate identificat prin aplicarea scenariilor de criză suplimentare menționate în recomandarea B punctul 2 sau în recomandarea B punctul 1, odată ce legislația corespunzătoare a Uniunii este în vigoare, nu creează o sarcină suplimentară pentru membrii compensatori atunci când se aplică în perioade de criză pe piață. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să se asigure că CPC-urile depun eforturi pentru a obține lichidități suplimentare din alte surse de pe piață.

                  4.

                  Se recomandă ca, în măsura permisă de lege, AEVMP, în cooperare cu autoritățile competente, să colaboreze cu CPC-urile și, în măsura posibilă, cu autoritățile relevante din țări terțe, pentru a efectua exerciții coordonate de simulare de criză de lichiditate, care să ia în considerare, de asemenea, situațiile de neîndeplinire a obligațiilor de către oricare două entități, potrivit recomandării B punctul 1 și recomandării B punctul 2.

         Recomandarea C – Limitarea problemelor de lichiditate legate de colectarea marjelor

                  1.

                  Se recomandă ca autoritățile competente să depună eforturi pentru a se asigura că, în măsura permisă de lege și în concordanță cu practicile adecvate de gestionare a riscurilor și cu reziliența financiară a CPC-urilor, atunci când CPC-urile emit apeluri în marjă și colectează marjele pentru a-și limita expunerile la riscul de credit, acestea au în vedere evitarea creării unor constrângeri inutile legate de lichiditate pentru membrii compensatori, asigurându-se, printre altele, că:

                              (i)

                              în ceea ce privește marjele pentru care au fost emise apeluri și care au fost colectate pe parcursul unei zile și în măsura în care este posibil din punct de vedere operațional și juridic, CPC-urile identifică separat:

                                          (a)

                                          marja care acoperă expunerile potențiale, inclusiv expunerile rezultate din pozițiile introduse și novate în ziua respectivă;

                                          (b)

                                          marja care acoperă expunerile realizate în urma evoluțiilor pieței din ziua respectivă pe care CPC-urile ar trebui să le ia în considerare în vederea colectării și plății în aceeași zi;

                              (ii)

                              atunci când un membru compensator a furnizat o marjă inițială care depășește garanțiile necesare acoperirii riscului care decurge din pozițiile înregistrate într-un cont, inclusiv pozițiile novate pe parcursul unei zile și orice creștere a expunerii înregistrată pe parcursul zilei, CPC-urile acordă prioritate, în cazul în care acest lucru este posibil din punct de vedere operațional, utilizării excedentului de garanție, iar nu colectării garanțiilor suplimentare, cu excepția cazului în care membrul compensator depune în mod voluntar marja suplimentară. Acest proces ar trebui să se desfășoare într-un mod previzibil, transparent și programat;

                              (iii)

                              CPC-urile se asigură că procesul de colectare a marjelor inițiale și de variație nu conduce la constrângeri operaționale excesive pentru membrul compensator care pot genera un risc de lichiditate suplimentar.

                  2.

                  Se recomandă ca autoritățile competente relevante ale membrilor compensatori să monitorizeze și, atunci când este necesar, în măsura permisă de lege și în conformitate cu practicile adecvate de gestionare a riscurilor și fără a afecta reziliența financiară, să colaboreze cu membrii compensatori în contextul supravegherii continue, astfel încât, atunci când membrii compensatori emit apeluri în marjă și colectează marjele inițiale și marjele de variație de la clienții lor, inclusiv de la contrapărțile financiare și nefinanciare, pentru a limita expunerile lor la riscul de credit, acestea au în vedere evitarea unor constrângeri inutile legate de lichidități pentru clienții lor. Acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, prin garantarea faptului că:

                              (i)

                              atunci când un client a furnizat o marjă inițială suficientă pentru a acoperi riscul care decurge din pozițiile înregistrate la membrul compensator, inclusiv pozițiile novate pe parcursul unei zile și orice creștere a expunerii înregistrată pe parcursul zilei, membrii compensatori acordă prioritate utilizării excedentului de garanție, iar nu colectării garanțiilor suplimentare, cu excepția cazului în care clientul depune în mod voluntar marja suplimentară;

                              (ii)

                              membrii compensatori se asigură că procesul de colectare a marjei inițiale și a marjei de variație nu conduce la constrângeri operaționale excesive pentru clienți care pot genera un risc de lichiditate suplimentar.

         Recomandarea D – Atenuarea prociclicității în furnizarea de servicii de compensare clienților și în operațiunile de finanțare prin instrumente financiare

                  1.

                  Se recomandă ca, prin participarea în cadrul forurilor internaționale și al unor organisme de standardizare, după caz, autoritățile competente relevante să contribuie la orientarea discuțiilor la nivel internațional cu privire la mijloacele de atenuare a caracterului prociclic al practicilor referitoare la marje și al practicilor referitoare la marja de ajustare în furnizarea de servicii clienților în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă și instrumentele financiare derivate extrabursiere, precum și operațiunile de finanțare prin instrumente financiare, compensate sau nu la nivel central. Aceste discuții ar trebui să vizeze elaborarea unor standarde globale care să reglementeze cerințele minime pentru atenuarea prociclicității în furnizarea acestor servicii.

                  2.

                  În cazul în care se stabilesc astfel de standarde globale, se recomandă Comisiei Europene să ia în considerare posibilitatea de a propune ca legislația Uniunii să le confere efecte.

            SECȚIUNEA 2

         PUNERE ÎN APLICARE

      1.   Definiții

                  1.

                  În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

                              (a)

                              „autoritate competentă” înseamnă autoritatea desemnată de fiecare stat membru în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (b)

                              „CPC” are sensul definit la articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (c)

                              „compensare” are sensul definit la articolul 2 punctul 3 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (d)

                              „membru compensator” are sensul definit la articolul 2 punctul 14 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (e)

                              „instrument financiar derivat” sau „contract derivat” are sensul definit la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (f)

                              „autoritate competentă relevantă” înseamnă autoritatea competentă la care se face referire în legislația menționată la articolul 2 punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și autoritatea competentă desemnată de un stat membru în temeiul și în sensul articolului 10 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (g)

                              „contraparte financiară” are sensul definit la articolul 2 punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (h)

                              „contraparte nefinanciară” are sensul definit la articolul 2 punctul 9 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

                              (i)

                              „client” are sensul definit la articolul 2 punctul 15 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

            2.   Criterii pentru punerea în aplicare

      La punerea în aplicare a recomandării, principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținându-se totodată cont de obiectivul și cuprinsul fiecărei recomandări.
      3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

      În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010, destinatarii trebuie să comunice Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS acțiunile întreprinse drept răspuns la recomandare și să justifice cazurile de lipsă de acțiune. Comunicările ar trebui să fie transmise în conformitate cu calendarul următor.
      1.   Recomandarea A

                  (a)

                  Până la 30 noiembrie 2020, autoritățile competente trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării A punctul 1 și a recomandării A punctul 2.

                  (b)

                  Până la 30 noiembrie 2020, autoritățile competente relevante trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării A punctul 3 și a recomandării A punctul 4.

            2.   Recomandarea B

                  (a)

                  Până la 31 decembrie 2021, AEVMP trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării B punctul 1.

                  (b)

                  Până la 30 noiembrie 2020, autoritățile competente trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării B punctul 2, a recomandării B punctul 3 și a recomandării B punctul 4.

            3.   Recomandarea C

                  (a)

                  Până la 30 noiembrie 2020, autoritățile competente trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării C punctul 1.

                  (b)

                  Până la 30 noiembrie 2020, autoritățile competente relevante ale membrilor compensatori trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării C punctul 2.

            4.   Recomandarea D

                  (a)

                  Până la 31 decembrie 2021, autoritățile competente și autoritățile competente relevante trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării D punctul 1.

                  (b)

                  Până la 31 decembrie 2022, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European, Consiliului și CERS formularul din anexa I privind punerea în aplicare a recomandării D punctul 2.

            4.   Monitorizare și evaluare

                  1.

                  Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, va putea decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune.

                  2.

                  Metodologia prevăzută în Manualul de evaluare a respectării recomandărilor CERS (Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations) (7), care descrie procedura de evaluare a respectării recomandărilor CERS, nu se aplică.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 25 mai 2020.

               Șeful secretariatului CERS

               în numele Consiliului general al CERS

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

         (2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

         (3)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

         (4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare privind cerințele pentru contrapărțile centrale (JO L 52, 23.2.2013, p. 41).

         (5)  Regulamentul (UE) 2019/834 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește obligația de compensare, suspendarea obligației de compensare, cerințele de raportare, tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate de o contraparte centrală, înregistrarea și supravegherea registrelor centrale de tranzacții și cerințele aplicabile registrelor centrale de tranzacții (JO L 141, 28.5.2019, p. 42).

         (6)  Proiecte de standarde tehnice prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (AEVMP/2012/600).

         (7)  Manualul de evaluare a respectării recomandărilor CERS (Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations), aprilie 2016, disponibil la adresa: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         ANEXA I
         Comunicarea acțiunilor întreprinse ca răspuns la recomandare
         1.   Informații cu privire la destinatar

                     Recomandare

                     Țara destinatarului

                     Instituția

                     Numele și datele de contact ale respondentului

                     Data comunicării

               2.   Comunicarea acțiunilor

                        Recomandare

                     Respectați recomandarea? (da/nu/nu este cazul)

                     Descrierea acțiunilor întreprinse pentru a respecta recomandarea

                     Justificarea respectării parțiale sau a nerespectării

                     Recomandarea A punctul 1.

                     Recomandarea A punctul 2.

                     Recomandarea A punctul 3.

                     Recomandarea A punctul 4.

                     Recomandarea B punctul 1.

                     Recomandarea B punctul 2.

                     Recomandarea B punctul 3.

                     Recomandarea B punctul 4.

                     Recomandarea C punctul 1.

                     Recomandarea C punctul 2.

                     Recomandarea D punctul 1.

                     Recomandarea D punctul 2.

               3.   Note

                     1.

                     Prezentul formular este utilizat pentru comunicarea prevăzută la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

                     2.

                     Fiecare destinatar ar trebui să transmită CERS formularul completat, prin intermediul Secretariatului CERS, pe cale electronică, prin intermediul DARWIN, în dosarul dedicat, sau prin e-mail la adresa: notifications@esrb.europa.eu. Secretariatul CERS va asigura transmiterea comunicărilor către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, pe bază agregată.

                     3.

                     În cazul în care o recomandare nu se aplică, vă rugăm selectați „nu este cazul” în căsuța „Respectați recomandarea?”

                     4.

                     Se așteaptă ca destinatarii să furnizeze toate informațiile și documentele relevante legate de punerea în aplicare a prezentei recomandări și criteriile de punere în aplicare, inclusiv informații privind conținutul și calendarul acțiunilor întreprinse.

                     5.

                     În cazul în care un destinatar respectă doar parțial recomandarea, acesta ar trebui să furnizeze o explicație completă cu privire la măsura în care nu o respectă, precum și alte detalii privind respectarea parțială. Explicația ar trebui să indice în mod clar părțile relevante ale recomandării pe care destinatarii nu le respectă.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2020 2020/C 282/24

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/157

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2020
      (2020/C 282/24)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Slovenia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Slovenia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Slovenia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Sloveniei din cauza profilurilor de specializare și de concentrare diferite ale activităților economice. Acest lucru implică un risc considerabil de agravare a tendinței observate deja de adâncire a disparităților dintre capitală și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  La 30 aprilie 2020, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Slovenia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  Printre recomandările specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018 (7), acesta a recomandat Sloveniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (8) nu depășește 3,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,65 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019 luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative.

                  (13)

                  În Programul său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,5 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,1 % din PIB în 2020. După o scădere la 66,1 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 82,4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

                  (14)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Slovenia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,4 % din PIB. Măsurile includ sisteme de șomaj temporar pentru salariații concediați temporar și persoanele care desfășoară o activitate independentă (2,3 % din PIB), cheltuieli mai mari cu asistența medicală (0,5 % din PIB), compensații pentru lucrătorii rămași la locul de muncă (0,4 % din PIB), prime de criză pentru angajații din sectorul public (0,4 % din PIB), amânări de impozite (0,4 % din PIB) și ajutoare financiare pentru grupurile vulnerabile (0,2 % din PIB). În plus, Slovenia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,1 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără garanțiile pentru împrumuturi (4,8 % din PIB), amânările de impozite (0,2 % din PIB) și scutirile de la plata contribuțiilor la asigurările sociale pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (0,1 % din PIB). Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Slovenia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (15)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Sloveniei va fi de –7,2 % din PIB în 2020 și de –2,1 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 83,7 % din PIB în 2020 și la 79,9 % din PIB în 2021.

                  (16)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Slovenia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

                  (17)

                  Slovenia a declarat epidemia de COVID-19 la 12 martie 2020 în temeiul Legii privind bolile transmisibile și a luat măsuri de sănătate publică pentru a limita răspândirea virusului. Acestea au inclus coordonarea rolului serviciilor de sănătate publică, respectiv al asistenței medicale primare și secundare și al altor servicii, precum și introducerea unui protocol adecvat de testare. În paralel, Slovenia a introdus măsuri stricte de izolare, lăsând în același timp deschise magazinele alimentare, farmaciile, băncile, stațiile de distribuție a carburanților și oficiile poștale. Măsurile de sănătate publică și de izolare au ajutat Slovenia în primul val (martie-mai) să evite ca numărul îmbolnăvirilor grave să depășească capacitatea sistemului de sănătate din țară. Din cauza măsurilor de izolare, numeroase întreprinderi și-au încetat temporar sau și-au redus activitățile. Într-o economie deschisă și orientată spre export, precum cea a Sloveniei, perturbările din lanțul de aprovizionare și reducerea cererii de produse la nivel mondial au avut un impact deosebit de puternic asupra creșterii economice. Având în vedere incertitudinea cu privire la dezvoltarea economică, multe decizii de investiții în sectorul privat sunt amânate. Întrucât se preconizează că transportul și turismul, două dintre cele mai importante sectoare ale Sloveniei, vor fi cele mai afectate, cu o scădere cu 70 % a cifrei de afaceri în 2020, se estimează o scădere abruptă a PIB-ului pentru 2020.

                  (18)

                  Până la sfârșitul lunii aprilie 2020, autoritățile slovene au adoptat două pachete de măsuri pentru compensarea șocului provocat de pandemia de COVID-19, în conformitate cu cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat adoptat de Comisie în comunicarea sa din 19 martie 2020. Primul pachet de măsuri de atenuare, în valoare de aproximativ 3,1 miliarde EUR, echivalent cu aproximativ 6,4 % din PIB, se concentrează în principal pe protejarea locurilor de muncă și a grupurilor vulnerabile din punct de vedere social. Statul acoperă compensațiile salariale, indemnizațiile de boală și contribuțiile la asigurările sociale în cazul concedierilor temporare, precum și contribuțiile la asigurările de pensii pentru angajații care rămân la locul de muncă. Pentru a atenua constrângerile legate de lichidități ale întreprinderilor și ale gospodăriilor, rambursarea împrumuturilor poate fi amânată pentru o perioadă de până la 12 luni. Al doilea pachet, în valoare de aproximativ 2 miliarde EUR, echivalent cu aproximativ 4,2 % din PIB, în principal oferă întreprinderilor ajutor sub formă de lichidități. Pachetul include un sistem de garanții de stat prin intermediul băncilor, care permite acordarea de împrumuturi întreprinderilor mari, garantate de stat până la 70 % din valoarea principalului, precum și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), în cazul acestora împrumuturile fiind garantate până la 80 %. Amânarea plăților impozitelor și scutirile de la plata contribuțiilor sociale, precum și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice sunt menite să ajute întreprinderile să își atenueze problemele legate de lichiditate și de accesul la finanțare.

                  (19)

                  Slovenia s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește asigurarea unei capacități suficiente de asistență medicală ca urmare a cererii crescute de servicii medicale la începutul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Izbucnirea pandemiei a revelat probleme structurale în sistemul de sănătate. De exemplu, densitatea relativ scăzută a medicilor reprezintă o provocare suplimentară în combaterea pandemiei. Prin urmare, este important să se recruteze mai mulți lucrători calificați în domeniul sănătății, să se protejeze condițiile lor de muncă și să li se ofere locuri de muncă acolo unde nevoile sunt cele mai mari. Este esențială implementarea de instrumente de diagnosticare, de testare și de e-sănătate care să permită monitorizarea și telemedicina. Cercetarea specifică și soluțiile inovatoare sunt, de asemenea, importante pentru a ajuta serviciile de sănătate publică să colecteze și să utilizeze date anonimizate pentru luarea de decizii în cunoștință de cauză. Criza subliniază necesitatea de a proteja capacitatea de finanțare a sistemelor de sănătate și de îngrijire pe termen lung, ambele fiind în prezent în proces de reformare structurală. Adoptarea și punerea în aplicare în timp util a unei noi legi privind asistența medicală și asigurările de sănătate, extinderea surselor financiare ale sistemului de sănătate și dezvoltarea unor rezerve financiare vor atenua fluctuația resurselor financiare pe durata ciclului economic. Lipsa unei legi privind îngrijirea pe termen lung a limitat capacitatea Sloveniei de a combate pandemia de COVID-19 în centrele de îngrijire cele mai afectate. Întrucât persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu boli cronice prezintă un risc crescut de boală gravă din cauza virusului, sunt necesare eforturi suplimentare semnificative pentru a asigura servicii de îngrijire pe termen lung de calitate, bine integrate în serviciile de sănătate.

                  (20)

                  Criza sanitară și economică cauzată de pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra pieței forței de muncă și asupra sistemului de protecție socială din Slovenia. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 7 % în 2020 și va coborî apoi la 5,1 % în 2021. Pentru a limita creșterea rapidă a șomajului în sectoarele cele mai afectate, Slovenia a adoptat un răspuns cuprinzător în materie de politici care combină măsurile preventive cu măsuri menite să faciliteze întoarcerea rapidă a lucrătorilor pe piața forței de muncă. Principalele răspunsuri în materie de politici, elaborate în consultare cu partenerii sociali, ar trebui să se concentreze pe obținerea unei redresări susținute și echitabile prin consolidarea politicilor active existente în domeniul pieței forței de muncă și a sistemelor de menținere a locurilor de muncă, printre care schemele de șomaj tehnic, și prin introducerea altor forme de sprijin limitate în timp pentru întreprinderi, cum ar fi subvențiile salariale și scutirile de la plata contribuțiilor la asigurările sociale. Aceste măsuri ar contribui la reducerea pierderilor de venit pentru toți lucrătorii, inclusiv pentru cei care au un loc de muncă atipic, precum și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă. Formulele flexibile de lucru, inclusiv flexibilitatea în ceea ce privește locul în care se muncește (de exemplu, dispozițiile privind telemunca), flexibilitatea în ceea ce privește timpul de lucru (de exemplu, dispozițiile privind programul de lucru flexibil) și flexibilitatea în cadrul organizațiilor de lucru (de exemplu, serviciile interne ale întreprinderilor) pot sprijini în mod semnificativ ocuparea forței de muncă în timpul perioadelor de limitare a mișcării persoanelor și atunci când se reia activitatea economică. Cultivarea spiritului antreprenorial va fi esențială pentru relansarea economiei și realizarea ajustărilor necesare după criza provocată de pandemia de COVID-19. Prin urmare, este deosebit de important să fie sprijinite persoanele care desfășoară activități independente prin reducerea sarcinii administrative și a dezavantajelor financiare în comparație cu persoanele angajate.

                  (21)

                  Pentru a atenua impactul social al acestei crize provocate de pandemia de COVID-19, este esențial ca Slovenia să continue să asigure un pachet adecvat de prestații sociale. În acest scop, va fi necesar să se monitorizeze în mod regulat efectele crizei asupra sărăciei. O atenție deosebită ar trebui acordată persoanelor în vârstă, în special femeilor în vârstă, pentru care ratele riscului de sărăcie sau de excluziune socială erau deja înainte de criză mai ridicate decât media Uniunii. Se estimează că modificarea legislației privind pensiile, adoptată de Adunarea Națională în noiembrie 2019, va îmbunătăți adecvarea pensiilor pentru noii pensionari, însă pensionarii actuali, inclusiv cei aflați sub pragul sărăciei sau la limita acestuia, nu vor beneficia de această modificare. Asistența financiară suplimentară oferită organizațiilor care acționează în prima linie ar garanta faptul că pandemia de COVID-19 nu afectează în mod disproporționat persoanele expuse riscului de excluziune socială și că sunt asigurate nevoile de bază ale acestora, cum ar fi mesele zilnice și asistența medicală.

                  (22)

                  O serie de măsuri privind lichiditățile au fost introduse pentru întreprinderi în aprilie 2020, dar mai există și întreprinderi viabile, cum ar fi întreprinderile mai mici inovatoare și întreprinderile cu creștere puternică, care nu au un istoric financiar suficient de solid pentru a permite băncilor să justifice acordarea de credite acestor întreprinderi. Ar putea fi necesar un acces îmbunătățit la finanțare alternativă, inclusiv la instrumente financiare de capitaluri proprii (de exemplu, capitalul de risc), în special în țări precum Slovenia, unde piețele de capital sunt subdezvoltate. Instrumentele de capital propriu existente ale Sloveniei ar putea fi un mijloc de a canaliza fondurile de sprijin către acele întreprinderi care ies cu succes din criză, cum ar fi IMM-urile inovatoare, startup-urile și întreprinderile aflate în faza de extindere, așa cum au planificat alte state membre. Aplicarea garanțiilor prevăzute în normele Uniunii va asigura faptul că aceste injecții nu vor avea efecte negative asupra eficienței întreprinderilor sau asupra concurenței economice.

                  (23)

                  Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat grav capacitatea unor întreprinderi și gospodării altfel viabile de a-și plăti facturile. Dacă nu s-ar lua nicio măsură, o mare parte a sectorului privat s-ar confrunta cu insolvența. Printre măsurile sale de asigurare de lichidități pentru întreprinderi, guvernul sloven a introdus un moratoriu de 12 luni privind rambursarea creditelor bancare performante pentru societățile nefinanciare și gospodării. Eficiența și eficacitatea acestor măsuri și ale unor măsuri similare trebuie evaluate și monitorizate cu atenție. Orice efect advers al măsurilor ar trebui, de asemenea, să fie remediat rapid, astfel încât stabilitatea financiară să fie asigurată în permanență.

                  (24)

                  Întreprinderile care se confruntă cu dificultăți, în special cele mai mici, au nevoie nu numai de lichidități și de finanțare, ci și de un mediu de afaceri favorabil. Aceasta include punerea în aplicare rapidă și nebirocratică a măsurilor de ajutor legate de COVID-19, însă presupune mai mult de atât. Sarcina administrativă și de reglementare ridicată din această țară creează costuri pe care întreprinderile greu încercate pur și simplu nu și le pot permite în aceste vremuri dificile. Reducerea birocrației legate, de exemplu, de permise, de obligațiile de raportare și de procedurile fiscale este o modalitate eficace de a oferi un ajutor imediat și concret pentru întreprinderi, fără a împovăra bugetul național și, indirect, contribuabilul. Modernizarea normelor va permite profesioniștilor să ofere servicii mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai inovatoare, de care întreprinderile au nevoie în prezent. Slovenia a creat instrumente de reducere a sarcinii administrative, printre care „documentul unic” și „testul IMM”. Utilizarea acestor instrumente poate fi acum maximizată pentru a oferi ajutor imediat. Criza va determina o presiune suplimentară în ceea ce privește soluționarea litigiilor comerciale și urmărirea penală a infracțiunilor economice. Cadrul în materie de insolvență va trebui, de asemenea, să pună un accent mai mare pe evitarea cazurilor de insolvență legate de criză, pe lichidarea rapidă a întreprinderilor neviabile și pe oferirea unei a doua șanse celor implicați.

                  (25)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Realizarea de progrese în ceea ce privește tranziția verde prin proiecte durabile, cum ar fi tranziția de la minele de cărbune și producția de energie electrică pe bază de cărbune, ar putea constitui o astfel de investiție. Investițiile în tranziția verde, astfel cum sunt descrise în Planul național privind energia și clima al Sloveniei, pot contribui la stimularea pe termen scurt a redresării și la remedierea pe termen mediu a consecințelor pandemiei de COVID-19. Acest lucru poate implica creșterea ponderii, scăzute la ora actuală, a surselor regenerabile de energie, consolidarea infrastructurii energetice, reducerea poluării aerului, care se situează peste media Uniunii în orașele Sloveniei, consolidarea economiei circulare, sprijinirea antreprenoriatului social și accelerarea eforturilor de limitare a efectelor potențiale asupra regiunilor și sectoarelor celor mai afectate de tranziție. Actuala scădere a emisiilor ar fi de scurtă durată dacă nu se acordă suficientă atenție, în cadrul pachetelor de redresare, investițiilor în domeniul energiei curate și al climei, ceea ce ar face ca Slovenia să rămână în urmă în raport cu obiectivele sale în materie de climă. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Slovenia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Sloveniei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (26)

                  Pentru o redresare economică ce încorporează principiul durabilității vor fi necesare investiții pentru a dezvolta în continuare transportul durabil și pentru a sprijini transportul public de călători și conexiunile durabile, în special pentru transportul feroviar. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a generat provocări suplimentare pentru transportul de marfă și de tranzit și, deși Slovenia a luat măsurile necesare și a permis circulația mărfurilor, în special a mărfurilor esențiale, acest lucru va avea un impact negativ asupra creșterii economice a țării.

                  (27)

                  Ca parte a strategiei de ieșire și de redresare, va fi important să se sprijine investițiile în cercetare și inovare, care reprezintă un factor esențial pentru productivitate și creșterea economică. Chiar și înainte de criză, Slovenia era considerată doar un „inovator moderat”, în condițiile reducerii eforturilor de a ajunge din urmă țările cel mai bine poziționate. Sectorul de afaceri realizează 75 % din cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare. Încetinirea economică expune încă o dată riscului cercetarea și dezvoltarea, precum și inovarea în sectorul de afaceri. Ratele relativ scăzute de inovare, în special la nivelul IMM-urilor, încetinesc dezvoltarea și difuzarea proceselor și soluțiilor de afaceri inovatoare, care sunt necesare în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Sunt necesare investiții pentru a ajuta IMM-urile inovatoare, inclusiv startup-urile, ale căror activități implică tehnologii emergente și inovații revoluționare, să își extindă producția. Cooperarea dintre mediul academic și mediul de afaceri este, în cea mai mare parte, limitată la sectoarele de înaltă tehnologie și de tehnologie medie. Eficacitatea activității birourilor de transfer de cunoștințe create de organizațiile de cercetare și de instituțiile de învățământ superior variază considerabil. Legăturile dintre mediul academic și întreprinderi sunt esențiale pentru transpunerea cu succes a cunoașterii în inovare, pentru îmbunătățirea performanțelor în materie de cercetare și inovare ale acestei țări și pentru stimularea creșterii economice. Cheltuielile publice pentru cercetare și dezvoltare au fost modeste și au depins parțial de fondurile structurale ale Uniunii. Pentru redresarea în urma acestei crize, va fi necesar să se acorde prioritate investițiilor publice în cercetare și inovare, inclusiv în cercetarea tehnologică și aplicată.

                  (28)

                  Transformarea digitală va fi esențială pentru redresarea economică în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Potențialul țării în acest domeniu a fost ilustrat de introducerea rapidă a unor sisteme de telemuncă și a unor soluții comerciale online de către unele societăți din Slovenia la începutul crizei. O digitalizare sporită a modelelor de afaceri și a proceselor de producție ar extinde aceste transformări la mai multe sectoare ale economiei. Slovenia se poate baza pe cunoștințele existente și pe capacitățile excelente din domeniul roboticii, al inteligenței artificiale și al tehnologiei blockchain, pentru a sprijini extinderea digitalizării către industriile tradiționale mai puțin avansate. Reutilizarea gamei largi de date din sectorul public disponibile în prezent ar putea sprijini inovarea și economia volumelor mari de date. Îmbunătățirea competențelor digitale ale lucrătorilor ar putea spori capacitatea de inserție profesională a acestora relativ rapid și ar putea sprijini redresarea economică. Introducerea unor servicii de e-guvernare și a unor servicii publice digitale ușor de utilizat ar contribui la reducerea și mai mult a sarcinii administrative pentru întreprinderi. Deși o serie de servicii publice online sunt deja disponibile, utilizarea acestora de către persoane fizice și întreprinderi va necesita eforturi pentru a spori încrederea cetățenilor în tranzacțiile online și securitatea acestora (de exemplu, introducerea unui identificator electronic național, securitatea cibernetică și caracteristicile de confidențialitate). Conexiunile în bandă largă rapide și fiabile (fixe și mobile), inclusiv în zonele rurale, sunt indispensabile pentru dezvoltarea principalelor servicii sociale și economice online. Introducerea rețelei 5G depinde de alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G.

                  (29)

                  Cursurile regulate pentru toate nivelurile de educație au fost înlocuite cu învățământul la distanță în timpul izolării ca urmare a pandemiei de COVID-19. Învățarea online necesită o infrastructură digitală adecvată, materiale educaționale și cadre didactice care dispun de competențele necesare și de sprijin pentru a preda în mod eficace. Toți cursanții, în special cei din grupurile vulnerabile, inclusiv cei cu handicap și cei din zonele rurale, trebuie să aibă un acces adecvat la învățământul la distanță și competențe digitale decente pentru a beneficia pe deplin de învățământul la distanță. Competențele digitale ar trebui să ocupe un loc mai important în programa de învățământ și în programele școlare, în special pentru a îmbunătăți competențele lucrătorilor. Acest lucru ar permite o utilizare mai largă a telemuncii și a serviciilor digitale, o mai bună corelare a competențelor digitale cu cerințele pieței forței de muncă, precum și includerea grupurilor vulnerabile, cum ar fi persoanele în vârstă sau persoanele care locuiesc în zone rurale.

                  (30)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (31)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Slovenia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (32)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Slovenia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (33)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Sloveniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (34)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să asigure reziliența sistemului de sănătate și de îngrijire pe termen lung, inclusiv prin garantarea unei furnizări adecvate de produse medicale esențiale și prin soluționarea deficitului de lucrători în domeniul sănătății.

                  2.

                  Să atenueze impactul social și asupra ocupării forței de muncă al crizei provocate de pandemia de COVID-19, inclusiv prin oferirea unor soluții adecvate de înlocuire a veniturilor și de protecție socială, prin consolidarea schemelor de șomaj tehnic și prin formule flexibile de lucru. Să se asigure că aceste măsuri le oferă o protecție adecvată lucrătorilor cu contracte atipice.

                  3.

                  Să continue să pună în aplicare rapid măsuri de asigurare de lichidități și de finanțare pentru întreprinderi și gospodării și să reducă sarcina administrativă. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a sprijini redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructura de mediu, transportul durabil, cercetare și inovare, precum și către introducerea rețelei 5G. Să promoveze capacitățile digitale ale întreprinderilor și să consolideze competențele digitale, comerțul electronic și e-sănătatea.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 143.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  JO C 320, 10.9.2018, p. 103.

         (8)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (9)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.