               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 517 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Ungariei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, acesta a recomandat Ungariei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile.

               (3)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  6
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (4)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  7
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (5)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  8
               .

               (6)La 30 aprilie 2021, Ungaria și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (7)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Ungariei a fost de 8,1 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 80,4 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 5,9 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 6,3 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Ungaria a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la aproximativ 6,8 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Ungariei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu s-a diminuat într-un ritm satisfăcător. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit, iar criteriul datoriei nu a fost respectat.

               (8)Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare este prudent în 2021 și 2022. Potrivit programului de convergență, creșterea PIB-ului real ar urma să fie de 4,3 % în 2021 și de 5,2 % în 2022, o redresare mai puțin viguroasă decât previziunile de primăvară ale Comisiei, în principal datorită revigorării așteptate mai lente a exporturilor și a consumului privat. Previziunile programului de convergență pentru rata de creștere a PIB-ului nominal și principalele baze de impozitare, inclusiv remunerarea angajaților și consumul privat, sunt ușor mai mici decât previziunile de primăvară ale Comisiei în 2021 și, în general, similare în 2022.

               (9)În programul său de convergență pentru 2021, guvernul preconizează o scădere a deficitului public de la 8,1 % din PIB în 2020 la 7,5 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să scadă la 79,9 % din PIB. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 5,1 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 3,0 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (6,8 %) și a ponderii datoriei (78,6 %) în 2021, reflectând o intensificare a creșterii economice și a veniturilor fiscale.

               (10)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Ungaria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Ungaria în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 nu par a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Dincolo de orizontul previziunilor Comisiei, în 2023, impactul rămas al acestor măsuri fără caracter temporar este estimat, cu titlu preliminar, la aproximativ 2 % din PIB, constând în principal în creșteri salariale pentru personalul medico-sanitar, o reintroducere treptată a celui de al treisprezecelea salariu și scutirea de la plata impozitului pe venitul persoanelor fizice pentru angajații cu vârsta de sub 25 de ani.

               (11)Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,9 % din PIB în 2021, 0,9 % din PIB în 2022, 1,0 % din PIB în 2023, 0,6 % din PIB în 2024 și 0,4 % din PIB în 2025. Previziunile de primăvară ale Comisiei nu includ integral aceste granturi în proiecțiile sale bugetare, ca urmare a absenței informațiilor suficient de detaliate referitoare la Planul național de redresare și reziliență la data-limită. În schimb, previziunile Comisiei presupun o absorbție liniară a alocării complete a granturilor pe durata de viață a Mecanismului de redresare și reziliență, începând din a doua jumătate a anului 2021 până în 2026. Astfel, investițiile și reformele finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență se ridică, în previziunile Comisiei, la 0,4 % din PIB în 2021 și la 0,8 % în 2022.

               (12)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  9
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (13)În programul său de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Ungariei va scădea la 5,9 % din PIB în 2022, în principal datorită redresării economice. Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea la 79,3 % din PIB. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, va exista o scădere a ponderii deficitului (4,5 %) și a ponderii datoriei (77,1 %), ca urmare a intensificării creșterii economice și a veniturilor fiscale, precum și a reducerii bazei deficitului în 2021, potrivit previziunilor Comisiei.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la + 0,7 % din PIB
                  10
               . Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește, cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB
                  11
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 1,0 puncte procentuale din PIB.

               (14)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (15)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 3,9 % din PIB în 2023 la 3,0 % din PIB în 2024 și la 2,0 % din PIB în 2025. Prin urmare, se prevede că deficitul public nu va mai depăși 3 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la + 0,3 % din PIB în 2023 și 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va scădea cu 0,4 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,3 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 6¾ %
                  13
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Ungariei.

               (16)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 77,5 % din PIB în 2023 la 75,7 % din PIB în 2024 și la 73,1 % din PIB în 2025. Se constată că Ungaria se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  14
               .

               (17)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Ungaria ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA UNGARIA:

               1.În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ungariei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 107.

                     (6)

                  JO
                   L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (7)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (10)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (11)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB.

                     (13)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (14)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 518 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Maltei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Maltei să urmărească, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să pună în aplicare politici bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, sporind, în același timp, investițiile.

               (3)Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro indică faptul că politicile bugetare rămân favorabile în toate statele membre ale zonei euro pe tot parcursul anului 2021 și că măsurile în materie de politici ar trebui să fie adaptate circumstanțelor specifice fiecărei țări și să fie prompte, temporare și specifice
                  6
               . Atunci când condițiile epidemiologice și economice vor permite acest lucru, măsurile de urgență trebuie să fie eliminate treptat, combătând în același timp impactul crizei asupra societății și pieței muncii. Ar trebui să se aplice politici bugetare prin care să se urmărească să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Statele membre ar trebui să continue reformele care consolidează acoperirea, caracterul adecvat și sustenabilitatea sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               (4)La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat avizele privind proiectele de planuri bugetare pentru 2021 ale statelor membre din zona euro, pe baza unei evaluări calitative a măsurilor bugetare. Comisia a fost de părere că proiectul de plan bugetar al Maltei este în general aliniat recomandărilor privind politica bugetară adoptate de Consiliu la 20 iulie 2020 și că majoritatea măsurilor incluse în proiect sprijină activitatea economică, pe fondul unei incertitudini considerabile. Cu toate acestea, unele măsuri nu au părut a fi temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (5)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  7
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. Acesta va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (6)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  8
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea finanțelor publice și necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate a finanțelor publice. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

               (7)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile dinaintea crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  9
               .

               (8)La 30 aprilie 2021, Malta și-a prezentat programul de stabilitate pentru 2021 în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (9)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Maltei a fost de 10,1 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 54,3 % din PIB. Deteriorarea anuală a soldului bugetar primar a fost de 10,6 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 5,7 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. De asemenea, Malta a furnizat întreprinderilor și gospodăriilor sprijin sub formă de lichidități (precum garanții și amânarea plății impozitelor care nu au un impact bugetar direct și imediat), estimat la 3,9 % din PIB.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Maltei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

               (10)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și favorabil în 2022. Potrivit previziunilor programului de stabilitate, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,8 % în 2021 și să se accelereze la 6,8 % în 2022. Creșterea ar fi determinată exclusiv de cererea internă în 2021, în timp ce în 2022 ar veni o contribuție pozitivă și din partea sectorului extern. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 estimează o traiectorie de creștere mai lină, previziunile referitoare la PIB urmând să crească cu 4,6 % și, respectiv, 6,1 % în 2021 și, respectiv, 2022.  O perspectivă mai optimistă pentru consumul privat și cel public în 2021 și o creștere a investițiilor mai redusă în 2022 explică cea mai mare parte a unui profil diferit al previziunilor Comisiei referitoare la creștere.

               (11)În programul său de stabilitate pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 10,1 % din PIB în 2020 la 12,0 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 65,0 % din PIB. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de 12,5 % din PIB, reflectând măsurile bugetare discreționare de 5,6 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

               (12)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Malta a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor afectate cel mai mult. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu.  Măsurile luate de Malta în 2020 și 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (13)Programul de stabilitate pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,3 % din PIB în 2021, 0,8 % în 2022, 0,6 % în 2023, 0,3 % în 2024 și 0,1 % în 2025. Previziunile de primăvară ale Comisiei nu includ integral aceste granturi în proiecțiile sale bugetare, ca urmare a absenței informațiilor suficient de detaliate referitoare la Planul național de redresare și reziliență la data-limită. În schimb, previziunile Comisiei estimează o integrare simplificată și liniară a cheltuielilor finanțate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență.

               (14)Indicatorii de ajustare fiscală stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor diminua. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  10
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri temporare de urgență legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante. Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (15)În programul său de stabilitate pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Maltei va scădea la 5,6 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va crește la 65,8 % din PIB. Aceste previziuni corespund previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la 2,1 % din PIB
                  11
               . Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va scădea cu 0,1 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,8 puncte procentuale din PIB.

               (16)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se crească nivelul și calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (17)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va scădea de la 3,9 % din PIB în 2023 la 2,9 % din PIB în 2024. Se prevede că deficitul public nu va mai depăși 3 % din PIB în 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată, în medie, la 1,3 % din PIB în 2023 și 2024. Se preconizează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va scădea cu 0,2 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,2 puncte procentuale din PIB
                  13
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 5½ %
                  14
               . Cu toate acestea, această estimare nu include impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Maltei.

               (18)Se estimează că ponderea datoriei publice va scădea de la 66 % din PIB în 2023 la 65,6 % din PIB în 2024. Se consideră că Malta se confruntă cu riscuri moderate în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  15
               .

               (19)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat în prezent, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine a scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de stabilitate pentru 2021 și măsurile luate de Malta ca urmare a Recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA MALTA:

               1.În 2022, să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și a tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Maltei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 116.

                     (6)

                        Până la adoptarea finală de către Consiliu, după aprobarea de către Consiliul European. Textul convenit de Eurogrup la 16 decembrie 2020 este disponibil la adresa:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/ro/pdf
                  .

                     (7)

                  JO
                   L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (8)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (11)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 1,1 puncte procentuale din PIB.

                     (13)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,5 puncte procentuale din PIB.

                     (14)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (15)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2021
            COM(2021) 502 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               după consultarea Comitetului economic și financiar,

               întrucât:

               (1)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale
                  2
                din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere
                  3
               . În comunicarea sa, Comisia și-a exprimat opinia potrivit căreia condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale erau îndeplinite, având în vedere încetinirea severă preconizată a creșterii economice, rezultată în urma epidemiei de COVID-19. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu aprecierea Comisiei. Clauza derogatorie generală a acordat statelor membre flexibilitate bugetară pentru a face față crizei. Aceasta a facilitat coordonarea politicilor bugetare într-o perioadă de recesiune economică gravă. Activarea acestei clauze permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărui stat membru, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. La 17 septembrie 2020, în strategia sa anuală privind creșterea durabilă, Comisia a anunțat că clauza derogatorie generală va rămâne activă în 2021
                  4
               .

               (2)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Bulgariei
                  5
                să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Bulgariei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile.

               (3)Instrumentul Next Generation EU, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, va asigura o redresare sustenabilă, incluzivă și echitabilă. Regulamentul (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență
                  6
                a intrat în vigoare la 19 februarie 2021. Acest mecanism va oferi sprijin financiar pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor, implicând un impuls bugetar finanțat de UE. El va contribui la redresarea economică, la punerea în aplicare a reformelor și investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în special pentru a promova tranziția verde și tranziția digitală, și va consolida reziliența și creșterea potențială a economiilor. La rândul său, mecanismul va ajuta, de asemenea, finanțele publice să revină la poziții mai favorabile pe termen scurt și va contribui la consolidarea sustenabilității finanțelor publice, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă pe termen mediu și lung.

               (4)La 3 martie 2021, Comisia a adoptat o comunicare prin care a oferit orientări de politică pentru a facilita coordonarea politicilor bugetare și pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre
                  7
               . Orientarea bugetară generală, luând în considerare bugetele naționale și Mecanismul de redresare și reziliență, ar trebui să rămână favorabilă în 2021 și 2022. În același timp, având în vedere așteptarea cu privire la normalizarea treptată a activității economice în a doua jumătate a anului 2021, politicile bugetare ale statelor membre trebuie să devină mai diferențiate în 2022. Politicile bugetare ale statelor membre ar trebui să ia în considerare starea redresării, sustenabilitatea bugetară și necesitatea de a reduce discrepanțele economice, sociale și teritoriale. Având în vedere necesitatea de a sprijini o redresare sustenabilă pentru UE, statele membre cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea ar trebui să își orienteze bugetele către menținerea unei politici bugetare favorabile în 2022, ținând cont de impactul Mecanismului de redresare și reziliență. Statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să urmeze politici bugetare prudente, păstrând în același timp investițiile finanțate la nivel național și utilizând granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța proiecte de investiții suplimentare de înaltă calitate și reforme structurale. Pentru perioada de după 2022, politicile bugetare vor trebui să țină seama în continuare de forța redresării, de gradul de incertitudine economică și de considerațiile de sustenabilitate bugetară. Reorientarea politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor de sprijin în timp util, va contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu.

               (5)Comunicarea din 3 martie 2021 a anunțat, de asemenea, opinia Comisiei potrivit căreia decizia privind dezactivarea sau aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale ar trebui luată ca o evaluare generală a stării economiei, nivelul activității economice din UE sau din zona euro, comparat cu nivelurile anterioare crizei (finele anului 2019), fiind criteriul cantitativ principal. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, la data de 2 iunie, Comisia a considerat că erau îndeplinite condițiile pentru continuarea aplicării clauzei derogatorii generale în 2022 și pentru dezactivarea acesteia începând cu 2023. Situațiile proprii fiecărei țări vor continua să fie luate în considerare după dezactivarea clauzei derogatorii generale
                  8
               .

               (6)La 5 mai 2021, Bulgaria și-a prezentat programul de convergență pentru 2021 după termenul stabilit la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

               (7)În 2020, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Bulgariei a fost de 3,4 % din PIB, în timp ce datoria publică a crescut la 25 % din PIB. Variația anuală a soldului bugetar primar a fost de - 5,5 % din PIB, incluzând măsuri bugetare discreționare de 3,2 % din PIB în sprijinul economiei și al funcționării stabilizatorilor automați.

               La 2 iunie 2021, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport analizează situația bugetară a Bulgariei, întrucât deficitul său public în 2020 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Potrivit concluziilor raportului, criteriul deficitului a fost îndeplinit.

               (8)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare este prudent în 2021 și 2022, deoarece nu ia în considerare finanțarea în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. În consecință, scenariul de referință prezentat nu este direct comparabil cu previziunile Comisiei. Mai mult, potrivit previziunilor Comisiei, va exista o rată de creștere mai mare a exporturilor, pe baza unor ipoteze mai favorabile pentru cererea externă.

               (9)În programul său de convergență pentru 2021, guvernul preconizează o creștere a deficitului public de la 3,4 % din PIB în 2020 la 5,6 % din PIB în 2021, în timp ce ponderea datoriei este prevăzută să crească la 27,4 % din PIB în 2021. Conform programului, se preconizează că variația soldului bugetar primar în 2021 față de nivelul de dinainte de criză (2019) va fi de - 7,8 % din PIB. Motivele creșterii preconizate a deficitului public nominal și primar și, în consecință, a datoriei nu sunt explicate în detaliu în programul de convergență și intervin în ciuda expirării unora dintre măsurile bugetare discreționare. Aceste proiecții se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, se preconizează că deficitul va scădea la 3,2 % din PIB în 2021, iar ponderea datoriei ar urma să scadă la 24,5 % din PIB în 2021. Principala sursă de diferențe o reprezintă estimarea altor venituri care, conform programului de convergență, sunt așteptate să scadă cu 2,5 puncte procentuale din PIB în 2021, cu mult sub nivelurile istorice. Motivele acestei reduceri nu sunt explicate în programul de convergență.

               (10)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la recesiunea economică conexă, Bulgaria a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor deosebit de afectate. Acest răspuns politic ferm a atenuat contracția PIB-ului care, la rândul său, a redus creșterea deficitului public și a datoriei publice. Măsurile bugetare trebuie să maximizeze sprijinul acordat redresării fără a anticipa traiectorii bugetare viitoare. Prin urmare, măsurile trebuie să evite crearea unei presiuni permanente asupra finanțelor publice. Atunci când statele membre introduc măsuri permanente, ele trebuie să le finanțeze în mod corespunzător pentru a asigura neutralitatea bugetară pe termen mediu. Măsurile luate de Bulgaria în 2020 și 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 sunt temporare sau însoțite de măsuri compensatorii.

               (11)Programul de convergență pentru 2021 presupune investiții și reforme finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 0,02 % din PIB în 2020, 0,3 % în 2021, 0,8 % în 2022, 1,4 % în 2023, 1,7 % în 2024, 2,6 % în 2025 și 1,8 % în 2026. Previziunile de primăvară ale Comisiei includ aceste granturi în proiecțiile bugetare.

               (12)Indicatorii de ajustare bugetară stabiliți în Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie luați în considerare în contextul circumstanțelor actuale. În primul rând, există incertitudini semnificative în ceea ce privește estimările privind deviația PIB-ului. În al doilea rând, este necesar ca politica bugetară să fie pregătită să se adapteze rapid la evoluția pandemiei, trecând de la ajutorul de urgență la măsuri mai bine direcționate odată ce riscurile pentru sănătate se vor fi diminuat. În al treilea rând, contextul actual se caracterizează printr-un răspuns politic semnificativ pentru sprijinirea activității economice. În prezența unor transferuri importante de la bugetul UE (cum ar fi cele de la Mecanismul de redresare și reziliență), indicatorii stabiliți nu reflectă întregul impuls oferit economiei de politicile bugetare. În acest context, soldul structural nu pare adecvat în circumstanțele actuale. La rândul său, criteriul de referință privind cheltuielile trebuie ajustat
                  9
                și completat cu informații suplimentare pentru a evalua pe deplin orientarea politicii bugetare.

               În primul rând, în mod similar abordării urmărite în evaluarea proiectelor de planuri bugetare pentru 2021, măsurile de urgență temporare au fost excluse din totalul cheltuielilor. Aceste măsuri de urgență temporare legate de criză sprijină sistemele de sănătate și compensează lucrătorii și întreprinderile pentru pierderile de venituri cauzate de măsurile de izolare și de perturbările lanțului de aprovizionare; eliminarea acestora de către autoritățile publice depinde de revenirea la normalitate a situației economice și în materie de sănătate publică.

               În al doilea rând, pentru a evalua orientarea bugetară generală la momentul actual, transferurile importante de la bugetul UE (cum ar fi cele din cadrul Mecanismul de redresare și reziliență) ar trebui să fie incluse în totalul cheltuielilor relevante.

               Prin urmare, orientarea bugetară este apoi măsurată prin variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile temporare de urgență legate de criză), inclusiv cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE.

               Dincolo de orientarea bugetară generală, analiza urmărește, de asemenea, să evalueze dacă politica bugetară națională este prudentă și dacă structura sa este favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și cu tranziția digitală. Din acest motiv, se acordă o atenție deosebită evoluției cheltuielilor primare curente și a investițiilor finanțate la nivel național.

               (13)În programul său de convergență pentru 2021, se preconizează că deficitul public al Bulgariei va scădea la 2,7 % din PIB în 2022, în principal ca urmare a întreruperii măsurilor temporare de sprijin adoptate în 2020 și 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va crește la 28,6 % din PIB în 2022. Previziunile se situează peste nivelul previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021.

               Pe baza previziunilor Comisiei, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate, în 2022, al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 1,4 % din PIB
                  10
               . Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește cu 0,8 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB
                  11
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție expansionistă de 1 punct procentual din PIB.

               (14)Calitatea măsurilor bugetare ale statelor membre pare a fi deosebit de importantă. Reformele structurale bugetare menite să îmbunătățească structura bugetelor naționale pot sprijini creșterea potențială, pot crea o marjă de manevră bugetară atât de necesară și pot contribui la asigurarea sustenabilității bugetare pe termen lung, inclusiv având în vedere schimbările climatice și provocările în materie de sănătate. În ceea ce privește veniturile, criza provocată de pandemia de COVID-19 a consolidat importanța reformelor pentru asigurarea unor sisteme de venituri publice mai eficiente și mai echitabile. În ceea ce privește cheltuielile, a devenit și mai important să se ridice nivelul și să se amelioreze calitatea investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii, în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor de consolidare a potențialului de creștere, a rezilienței economice și sociale și a dublei tranziții verzi și digitale. Planurile de redresare și reziliență vor permite îmbunătățirea structurii bugetelor naționale.

               (15)Conform planurilor bugetare pe termen mediu din program, se preconizează că deficitul public va crește la 3,1 % din PIB în 2023. În programul de convergență nu sunt prevăzute informații referitoare la 2024.

               Pe baza programului, orientarea bugetară generală, astfel cum este definită mai sus – incluzând și impactul asupra cererii agregate al investițiilor finanțate atât din bugetul național, cât și din bugetul UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență – este estimată la - 0,6 % din PIB în 2023. Conform estimărilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE va crește, în 2023, cu 0,6 puncte procentuale din PIB. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2023
                  12
               . Se preconizează că cheltuielile primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) vor avea o contribuție restrictivă de 0,4 puncte procentuale din PIB.

               Creșterea potențială nominală medie pe 10 ani este estimată în prezent la 5 %
                  13
               . Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Bulgariei.

               (16)Se estimează că ponderea datoriei publice va crește la 29,3 % din PIB în 2023. În programul de convergență al Bulgariei nu sunt prevăzute informații referitoare la 2024. Se consideră că Bulgaria se confruntă cu riscuri reduse în ceea ce privește sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, conform celei mai recente analize a sustenabilității datoriei
                  14
               .

               (17)Având în vedere gradul de incertitudine încă extrem de ridicat, orientările în materie de politică bugetară ar trebui să rămână predominant calitative. În anul 2022 ar trebui furnizate orientări cuantificate mai precise pentru anii următori, dacă gradul de incertitudine va fi scăzut suficient până atunci.

               Consiliul a evaluat programul de convergență pentru 2021 și măsurile luate de Bulgaria ca urmare a recomandării Consiliului din 20 iulie 2020.

               RECOMANDĂ CA BULGARIA:

               1.Să aplice în 2022 o orientare bugetară favorabilă, inclusiv impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național.

               2.Atunci când condițiile economice o vor permite, să aplice o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu. În același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

               3.Să acorde o atenție deosebită compoziției finanțelor publice, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului, precum și calității măsurilor bugetare, pentru a asigura o redresare sustenabilă și favorabilă incluziunii. Să acorde prioritate investițiilor sustenabile și de stimulare a creșterii economice, în special sprijinirii tranziției verzi și  tranziției digitale. Să acorde prioritate reformelor structurale bugetare care vor contribui la finanțarea priorităților în materie de politici publice și la asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv prin consolidarea acoperirii, a caracterului adecvat și a sustenabilității sistemelor de sănătate și de protecție socială pentru toți.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de recesiune economică gravă.

                     (3)

                        Comunicarea Comisiei către Consiliu privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Bruxelles, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Comunicarea Comisiei referitoare la strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Bruxelles, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2020, JO C 282, 26.8.2020, p. 8.

                     (6)

                  JO
                   L57, 18.2.2021, p. 17.

                     (7)

                        Comunicare a Comisiei către Consiliu - Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară, Bruxelles, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Comunicarea Comisiei privind coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre, Bruxelles, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        În special, echilibrarea investițiilor pe o perioadă de 4 ani utilizată în criteriul de referință privind cheltuielile nu permite evaluarea corespunzătoare a sprijinului bugetar pentru redresare oferit de investițiile finanțate la nivel național.

                     (10)

                        Un semn negativ al indicatorului corespunde unui excedent al creșterii cheltuielilor primare în comparație cu creșterea economică pe termen mediu, ceea ce indică o politică bugetară expansionistă.

                     (11)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (12)

                        Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,1 puncte procentuale din PIB.

                     (13)

                        Estimată de Comisie, pe baza metodologiei stabilite de comun acord.

                     (14)

                        A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes”.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 8.7.2021
            COM(2021) 374 final
            Recomandare de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a începerii negocierilor în vederea modificării Acordului internațional privind cafeaua din 2007

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Prezenta recomandare se referă la o decizie de autorizare a Comisiei să participe, în numele Uniunii, la negocierile pentru revizuirea parțială a Acordului internațional privind cafeaua din 2007 („ICA”) pe care Consiliul internațional al cafelei („ICC”) a decis să le lanseze.

               1.CONTEXTUL RECOMANDĂRII

               •Acordul internațional privind cafeaua din 2007

                  Uniunea Europeană este parte contractantă la ICA.

                  Acordul internațional privind cafeaua din 2007 (ICA sau „acordul”) urmărește să asigure o cooperare internațională sporită în ceea ce privește chestiunile privind cafeaua la nivel mondial și chestiunile conexe, să ofere un forum pentru consultări interguvernamentale cu privire la cafea și la modalitățile de îmbunătățire a economiei mondiale a cafelei, să faciliteze comerțul prin colectarea și furnizarea de informații pe piața mondială a cafelei și să încurajeze creșterea cererii de cafea la nivel mondial. Un obiectiv central al acordului este să încurajeze părțile contractante să dezvolte un sector al cafelei durabil din punct de vedere economic, social și al mediului.

                  Acordul a fost semnat în 2007 și a intrat în vigoare la 2 februarie 2011 pentru o perioadă de zece ani; ulterior, a fost prelungit cu un an (până la 1 februarie 2022). În cazul în care este necesar, acordul poate fi prelungit cu maximum opt ani.

               •Organizația Internațională a Cafelei și Consiliul internațional al cafelei

                  Articolul 6 din ICA prevede că Organizația Internațională a Cafelei (ICO sau „organizația”), înființată în temeiul Acordului internațional privind cafeaua din 1962, administrează aplicarea dispozițiilor și supraveghează funcționarea acordului.

                  Conform articolului 9 din Acordul internațional privind cafeaua, Consiliul internațional al cafelei (ICC sau consiliul) este organul responsabil pentru exercitarea tuturor funcțiilor necesare pentru punerea în aplicare a dispozițiilor acordului, în calitate de cea mai înaltă autoritate a Organizației Internaționale a Cafelei. Consiliul este format din toți membrii organizației (articolul 8 din ICA).

                  În temeiul articolului 49 din Acordul internațional privind cafeaua, ICC poate propune modificări ale acordului și le poate comunica tuturor părților contractante. Articolul 14 din Acordul internațional privind cafeaua prevede că toate deciziile ICC, inclusiv modificările aduse acordului, se iau, în principiu, prin consens. În cazul în care nu se poate ajunge la consens, ICC adoptă decizii și formulează recomandări prin vot cu majoritate distribuită, adică 70 % sau mai mult dintre membrii exportatori prezenți și care își exercită dreptul de vot și 70 % sau mai mult dintre membrii importatori prezenți și care își exercită dreptul de vot, numărați separat.

                  În conformitate cu articolul 12 din Acordul internațional privind cafeaua, membrii ICC dețin în total 2000 de voturi. Fiecare membru al ICC are un anumit număr de voturi care este ajustat anual de consiliu în funcție de criterii definite în Acordul internațional privind cafeaua. Repartizarea voturilor determină, de asemenea, contribuția unui membru [articolul 20 alineatul (2) din ICA]. În prezent, Uniunea este cel mai mare contribuitor la ICO.

               •Revizuirea Acordului internațional privind cafeaua

               O revizuire parțială a ICA, în vederea reformării acestui acord, este necesară și este în mod clar în interesul Uniunii, obiectivul fiind alinierea într-o și mai mare măsură a acordului cu practicile promovate de Uniune în cadrul altor comitete internaționale pentru produse de bază și luarea în considerare a evoluțiilor care au avut loc pe piața mondială a cafelei din 2007. Acest lucru a fost subliniat cu regularitate în cursul ultimelor sesiuni ale ICC din perioada 2019-2020.

               În 2019, la cererea ICC, ICO a înființat un grup de lucru privind revizuirea Acordului internațional privind cafeaua.

               Principalele modificări care urmează să fie propuse în cadrul unei revizuiri a ICA se referă la guvernanța organizației, la o posibilă revizuire a sistemului de vot și de contribuții și la participarea sectorului privat și a societății civile la activitățile organizației.

               Nu se dorește modificarea obiectivelor generale ale ICA, astfel cum sunt definite la articolul 1 din acord.

                  Orientările Comisiei privind modificările recomandate sunt prevăzute în anexă.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

               Articolul 218 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede autorizarea începerii negocierilor și desemnează, în funcție de domeniul acordului în cauză, negociatorul sau șeful echipei de negociatori a Uniunii.

               În conformitate cu articolul 218 alineatul (4) din TFUE, Consiliul poate adresa directive negociatorului și poate desemna un comitet special, negocierile trebuind să fie conduse în consultare cu acest comitet.

               Directivele de negociere avute în vedere ar trebui să îi ofere negociatorului, în numele Uniunii, mijloacele de atingere a obiectivelor generale, astfel cum sunt prevăzute la punctul 1. Acestea sunt prezentate în anexă.

                  Temeiul juridic procedural al recomandării propuse este, prin urmare, articolul 218 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (4) din TFUE.

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

               Uniunea este parte contractantă la ICA și este reprezentată de Comisie în cadrul ICC. Statele membre ale UE nu sunt părți contractante distincte la ICA. Negocierea de către UE a revizuirii parțiale a ICA ține de competența exclusivă a Uniunii.

               •Proporționalitatea

               Este în interesul Uniunii să se revizuiască ICA în vederea unei îmbunătățiri a tratatului care să conducă la modernizarea acordului. În prezent, participarea UE la ICO este benefică atât pentru Uniune, cât și pentru celelalte state membre ale ICO. Se preconizează că modernizarea acordului va genera mai mult interes față de ICO, atrăgând eventual noi membri și sporind relevanța activității acestei organizații.

               3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Consultările părților interesate

                  Uniunea este parte contractantă la ICA și această participare se bucură, din 2007, de susținerea generală a sectorului cafelei din UE, precum și de susținerea majorității statelor membre ale UE. Nu se consideră a fi necesar să se întreprindă consultări cu părțile interesate în legătură cu un proces care vizează pur și simplu continuarea participării Uniunii la ICO, chiar dacă în temeiul unui alt set de norme care este în concordanță cu cel al altor organisme internaționale pentru produse de bază din care UE face parte.

               •Evaluarea impactului

                  O evaluare integrală a impactului nu este necesară, deoarece măsura nu este susceptibilă să aibă un impact economic, social sau de mediu important. Modificarea cu succes a ICA ar avea ca rezultat reformarea guvernanței, considerată drept un punct de plecare esențial pentru modernizarea ICA și, de asemenea, ar trebui să conducă la o participare mai activă la ICO din partea membrilor săi.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  Deschiderea negocierilor nu se consideră a avea un impact bugetar.

               Recomandare de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a începerii negocierilor în vederea modificării Acordului internațional privind cafeaua din 2007

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (3) și (4),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Uniunea este parte contractantă la Acordul internațional privind cafeaua din 2007 („acordul”) și membră a Organizației Internaționale a Cafelei („ICO”). Acordul a fost încheiat de Uniune prin Decizia 2008/579/CE a Consiliului
                  1
                și a intrat în vigoare la 2 februarie 2011.

               (2)Conform articolului 9 din Acordul internațional privind cafeaua, Consiliul internațional al cafelei („ICC”) este organul responsabil pentru exercitarea tuturor funcțiilor necesare pentru punerea în aplicare a dispozițiilor acordului, în calitate de cea mai înaltă autoritate a Organizației Internaționale a Cafelei.

               (3)În temeiul articolului 49 din acord, ICC poate propune o modificare a acordului, asupra căreia să se pronunțe membrii. Articolul 14 din acord prevede că toate deciziile ICC trebuie luate, în principiu, prin consens. În absența consensului, ICC adoptă decizii prin vot cu majoritate distribuită, adică 70 % sau mai mult dintre membrii exportatori prezenți și care își exercită dreptul de vot și 70 % sau mai mult dintre membrii importatori prezenți și care își exercită dreptul de vot, numărați separat.

               (4)La cererea ICC, a fost instituit un grup de lucru pentru revizuirea acordului. Acest grup de lucru a identificat guvernanța ICO, sistemul de vot și de contribuții și participarea sectorului privat și a societății civile la lucrările ICO ca fiind cele trei aspecte principale pentru revizuirea parțială a acordului. În acest sens, grupul de lucru elaborează în prezent propuneri de modificare a acordului, sub rezerva aprobării de către ICC.

               (5)Este în interesul Uniunii să reformeze acordul în vederea alinierii acestuia la practicile promovate de Uniune în cadrul altor comitete internaționale pentru produse de bază, precum și la evoluțiile care au avut loc pe piața mondială a cafelei din 2007.

               (6)Prin urmare, este oportun ca Comisia să fie autorizată să participe la negocieri în vederea revizuirii parțiale a acordului,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii Europene, modificările la Acordul internațional privind cafeaua din 2007.

               Articolul 2

               Directivele de negociere sunt prevăzute în anexă.

               Articolul 3

               Negocierile se desfășoară în consultare cu Grupul de lucru pentru produse de bază.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia 2008/579/CE a Consiliului din 16 iunie 2008 privind semnarea și încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului internațional privind cafeaua din 2007 (JO L 186, 15.7.2008, p. 12).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 8.7.2021
            COM(2021) 374 final
            ANEXĂ
            la
            Recomandarea de decizie a Consiliului
            de autorizare a începerii negocierilor în vederea modificării Acordului internațional privind cafeaua din 2007

               ANEXĂ

               Directive de negociere cu privire la Acordul internațional privind cafeaua din 2007

               Comisia poate începe negocieri cu celelalte părți contractante la Acordul internațional privind cafeaua din 2007 (denumit în continuare „acordul”) în cadrul Organizației Internaționale a Cafelei (denumită în continuare „ICO”) în vederea modernizării acordului, ținând seama de evoluțiile din sectorul cafelei.

               Revizuirea acordului ar trebui să îmbunătățească guvernanța ICO, să evalueze echilibrul dintre sistemul de vot și sistemul de contribuții și să abordeze integrarea sectorului privat și a societății civile în activitatea ICO.

               Uniunea este membră a Grupului de lucru al ICO pentru viitorul acordului („WGFA”), care lucrează în prezent la recomandări de modificări care urmează să fie introduse în Acordul internațional privind cafeaua din 2007. Acest grup va urmări obiectivele prezentate de statele membre ale Uniunii în cadrul organismelor internaționale pentru produse de bază („ICB”).

               Directivele de negociere ar trebui să țină seama de obiectivele de simplificare și de raționalizare a acordului, menținând, în același timp, rolul interguvernamental al ICO, rol la care au aderat membrii acestei organizații.

               1.Guvernanța

               Consiliul internațional al cafelei (ICC)

               În ceea ce privește periodicitatea reuniunilor ICC, ar trebui menținut sistemul actual de două reuniuni pe an. Una dintre reuniuni s-ar putea desfășura on-line.

               Președintele și vicepreședintele ICC ar trebui să aibă un mandat de un an pentru a facilita participarea tuturor membrilor ICO la procesul decizional. Vicepreședintele ar putea să joace un rol consolidat în cadrul ICC. Pentru a beneficia de experiența dobândită, vicepreședintele își poate exprima în fața consiliului interesul de a deveni președinte după primul an. Consiliul își poate exprima acordul în cazul în care vicepreședintele a dat dovadă de capacitățile necesare pentru funcție.

               Comitetele din cadrul ICO

               Dacă este relevant în activitatea lor, fuzionarea comitetelor ICO ar trebui încurajată ca parte a raționalizării ICO. Ar trebui încurajată o participare mai largă a membrilor la lucrările comitetului.

               Conferința mondială privind cafeaua

               Ar trebui menținută actuala periodicitate care este de o Conferință mondială la nivel înalt privind cafeaua o dată la patru sau cinci ani, dar cu flexibilitatea necesară pentru a se adapta la circumstanțe specifice sau la o situație deosebită (de exemplu, modificarea situației de pe piața cafelei, un eveniment extern care are efecte asupra sectorului cafelei etc.)

               2.Voturi și contribuții

               Membri exportatori și importatori

               Ar trebui păstrată distincția dintre membrii exportatori și cei importatori ca principiu de bază relevant pentru procesul decizional în multe organisme internaționale pentru produse de bază.

               Metoda de calcul pentru voturi și contribuții

               Regimul actual bazat pe volumele de cafea exportate sau importate pare să constituie cel mai simplu și mai fiabil sistem de calculare a drepturilor de vot și a contribuțiilor financiare ale fiecărui membru la bugetul administrativ al ICO. Cu toate acestea, ar putea fi examinată relevanța altor sisteme (de exemplu, valoarea exporturilor/importurilor, sistemele mixte etc.) utilizate în alte organisme internaționale pentru produse de bază, indicându-se consecințele utilizării acestor sisteme pentru ICO.

               3.Participarea sectorului privat și a societății civile

               Sectorul privat și societatea civilă ar trebui să fie mai bine integrate în procesul de lucru din cadrul ICO. Ar trebui examinate diferite formule pentru a găsi cea mai bună modalitate de a le încuraja să participe mai îndeaproape în contextul unui acord modernizat.

               În ceea ce privește eligibilitatea sectorului privat, acordul ar trebui să recunoască diversitatea acestuia, de la micii producători la marile întreprinderi multinaționale, precum și rolurile lor potențiale respective în cadrul ICO.

               Ar fi de preferat să se încurajeze participarea asociațiilor comerciale/profesionale, dar, în cazul în care s-ar propune participarea corporațiilor individuale la ICO, ar trebui examinate garanții juridice specifice pentru a se asigura independența ICO.

               Procesul de aprobare a participării sectorului privat și a societății civile în cazul societăților sau al organizațiilor naționale ar trebui să se desfășoare prin intermediul membrului ICO în cauză.

               Orice demers în vederea unei mai bune integrări a sectorului privat ar trebui, cu toate acestea, să păstreze caracterul interguvernamental al ICO.