title: Recomandarea (UE) 2020/648 a Comisiei din 13 mai 2020 privind voucherele oferite pasagerilor și călătorilor în locul rambursării pachetelor turistice și serviciilor de transport anulate în contextul pandemiei de COVID-19

text:
               14.5.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 151/10

      RECOMANDAREA (UE) 2020/648 A COMISIEI
      din 13 mai 2020
      privind voucherele oferite pasagerilor și călătorilor în locul rambursării pachetelor turistice și serviciilor de transport anulate în contextul pandemiei de COVID-19
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  La 30 ianuarie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat că epidemia de COVID-19 constituie o „urgență de sănătate publică de importanță internațională”, iar la 11 martie 2020 a anunțat că a devenit pandemie (1). Începând cu 1 martie 2020, în Europa și în restul lumii se resimte puternic gravitatea impactului acestei epidemii asupra deplasărilor internaționale și interne, efectuate în interes personal sau în interes de serviciu.

                  (2)

                  Pandemia de COVID-19 a determinat impunerea unor interdicții de călătorie la nivel național, emiterea unor avertismente sau instituirea unor restricții la frontiere. Ca urmare a acestui fapt, s-au înregistrat anulări masive ale rezervărilor, mulți cetățeni găsindu-se în imposibilitatea de a călători. Actualele restricții de călătorie impuse fără precedent la nivel mondial (2) au cauzat oprirea aproape completă a călătoriilor în Europa și în multe alte părți ale lumii. Ele afectează grav transportatorii, organizatorii de pachete turistice (denumiți în continuare „organizatorii”) și furnizorii de alte servicii turistice care fac parte din pachetele de servicii turistice.

                  (3)

                  În același timp, mulți pasageri și călători resimt impactul economic al crizei, concretizat printr-o scădere a veniturilor din cauza reducerii activităților economice care afectează atât perspectivele angajatorilor, cât și pe cele ale angajaților (3).

                  (4)

                  Sectorul călătoriilor și cel al turismului din Uniune raportează o scădere a rezervărilor cu 60 % până la 90 % față de aceeași perioadă a anului trecut. Cererile de rambursare depuse de călători în urma anulărilor depășesc cu mult nivelul noilor rezervări. Conform estimărilor preliminare ale Asociației Europene a Agențiilor de Turism și Turoperatorilor (ECTAA), pandemia de COVID-19 poate provoca o pierdere de 30 miliarde EUR (minus 60 %) în primul trimestru al anului 2020 și de 46 miliarde EUR (minus 90 %) în al doilea trimestru, față de cifra de afaceri preconizată pe baza anilor precedenți.

                  (5)

                  Indiferent de modul de transport în care își desfășoară activitatea, transportatorii se confruntă cu o scădere puternică a activității și cu o stagnare aproape completă a operațiunilor. Acest lucru determină o reducere a fluxurilor de lichidități de care dispun, din cauza pandemiei de COVID-19 (4).

                  (6)

                  Condițiile și criteriile care permit ridicarea măsurilor restrictive depind în mare măsură de evoluția în timp a mai multor tipuri de date, printre care se numără și datele epidemiologice. Rezultă că nu este încă disponibil un termen clar pentru o relaxare a măsurilor restrictive, care să permită o reluare completă a serviciilor de transport și a turismului (5).

                  (7)

                  Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (6), Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (7), Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (8) și Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (9) („Regulamentele Uniunii privind drepturile pasagerilor”) prevăd drepturile pasagerilor în caz de anulare. În cazul unei anulări de către transportator, pasagerii pot alege, în urma ofertei din partea transportatorului, între rambursare (restituire) și redirecționare (10). Deoarece redirecționarea este aproape imposibilă în circumstanțele actuale, alegerea se face practic între diferitele posibilități de rambursare.

                  (8)

                  Rambursarea integrală a costului biletelor trebuie efectuată în termen de șapte zile de la cererea pasagerului în cazul transportului aerian, maritim și pe căi navigabile interioare, în termen de 14 zile de la transmiterea ofertei sau de la primirea cererii în cazul transportului cu autobuzul și autocarul și în termen de o lună de la data cererii în cazul transportului feroviar. În temeiul legislației Uniunii, rambursarea poate fi efectuată în bani sau sub forma unui voucher. Cu toate acestea, rambursarea prin intermediul unui voucher este posibilă numai în cazul în care pasagerul își exprimă acordul în acest sens (11).

                  (9)

                  Directiva (UE) 2015/2302 a Parlamentului European și a Consiliului (12) („Directiva privind pachetele de servicii de călătorie”) prevede că, în cazul anulării unui pachet de călătorie din cauza unor „circumstanțe inevitabile și extraordinare”, călătorii au dreptul de a obține rambursarea integrală a tuturor plăților efectuate pentru pachet, fără întârzieri nejustificate și, în orice caz, nu mai târziu de 14 zile de la data rezilierii contractului. În acest context, organizatorul poate oferi călătorului rambursarea sub forma unui voucher. Această posibilitate nu privează însă călătorii de dreptul la rambursarea în bani.

                  (10)

                  În mod similar, atunci când se propun modificări ale unui contract privind un pachet de servicii de călătorie (de exemplu, amânarea) sau când se propune un pachet de substituție (13), iar modificările sau pachetul de substituție au ca rezultat fie acceptarea de către călător a unui pachet de calitate inferioară sau la un cost inferior (14), fie rezilierea contractului (15), organizatorul poate oferi un voucher, cu condiția să nu fie privați călătorii de dreptul la rambursarea în bani.

                  (11)

                  La 18 martie 2020, Comisia a adoptat comunicarea intitulată „Orientări interpretative privind reglementările UE în domeniul drepturilor pasagerilor în contextul evoluției situației privind Covid-19” (16). Comisia a reamintit că pasagerii pot să opteze între rambursarea în bani și rambursarea sub forma unui voucher.

                  (12)

                  La 19 martie 2020, pe site-ul internet al Comisiei (17) au fost publicate orientările informale având ca obiect aplicarea Directivei privind pachetele de servicii de călătorie în legătură cu COVID-19, care confirmă dreptul călătorilor de a obține o rambursare integrală, indicând totodată posibilitatea ca aceștia să accepte un voucher.

                  (13)

                  Numeroasele anulări generate de pandemia de COVID-19 au dus la o situație nesustenabilă a fluxului de lichidități și a veniturilor în sectorul transporturilor și în cel turistic. Problemele de lichiditate ale organizatorilor sunt exacerbate de faptul că aceștia au obligația să ramburseze călătorului prețul integral al pachetului, deși lor nu li se rambursează totdeauna la timp serviciile preplătite care fac parte din pachet. Se poate ajunge efectiv la o situație în care această povară este repartizată inechitabil între operatorii ecosistemului turistic.

                  (14)

                  În cazul în care organizatorii sau transportatorii devin insolvabili, există riscul ca mulți călători și pasageri să nu primească nicio rambursare, deoarece creanțele pe care le dețin față de organizatori și operatori de transport nu sunt protejate. Aceeași problemă poate apărea și în contextul relațiilor inter-întreprinderi, atunci când organizatorii primesc, sub formă de rambursare pentru serviciile preplătite, un voucher din partea transportatorilor – care devin ulterior insolvabili.

                  (15)

                  O mai mare atractivitate a voucherelor, ca alternativă la rambursarea în bani, ar crește gradul de acceptare a acestora în rândul pasagerilor și al călătorilor. Astfel s-ar realiza o atenuare a problemelor de lichiditate ale transportatorilor și ale organizatorilor, putându-se ajunge, în cele din urmă, la un nivel superior de protecție a intereselor pasagerilor și călătorilor.

                  (16)

                  În acest scop, voucherele ar trebui să fie protejate împotriva insolvenței transportatorului sau a organizatorului. O astfel de protecție ar putea fi instituită de sectorul privat sau de cel public și ar trebui să fie suficient de eficace și de solidă. Protecția ar trebui să acopere cel puțin voucherele care prezintă caracteristicile descrise în prezenta recomandare.

                  (17)

                  Aceste caracteristici ar trebui să se refere în special la perioada minimă de valabilitate, la perioada de timp după care, în cazul voucherelor cu o perioadă de valabilitate mai mare decât cea minimă, călătorii sau pasagerii au dreptul la rambursare - dacă doresc acest lucru, precum și la condițiile de rambursare a voucherelor care nu au fost folosite. Caracteristicile ar trebui să se refere, de asemenea, la gama de servicii pentru care se poate folosi voucherul, la timpul disponibil pentru utilizarea acestuia și la transferabilitatea sa. Pot fi luate în considerare și alte caracteristici pentru a spori atractivitatea voucherelor.

                  (18)

                  Emiterea unui voucher în paralel cu refuzul la plată exercitat de consumator prin sistemele de carduri de credit ar putea determina, în cele din urmă, o formă de dublă rambursare. Prin urmare, în cazul în care călătorul sau pasagerul optează pentru un voucher, transportatorul ar trebui să transmită informațiile respective organizatorului, agenției de turism sau altui intermediar.

                  (19)

                  În scopul creșterii atractivității voucherelor pentru pasageri sau călători, statele membre ar putea lua în considerare adoptarea unor scheme de sprijin pentru operatorii din sectorul transporturilor și al turismului, în conformitate cu normele Uniunii privind ajutoarele de stat. De exemplu, statele membre ar putea institui scheme de garantare specifice pentru vouchere, bazate direct pe articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat. În plus, statele membre ar putea sprijini operatorii din sectorul turismului și al transporturilor prin acordarea de ajutoare de minimis în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei (18).

                  (20)

                  Pentru a asigura soluționarea cererilor de rambursare rezultate din cauza pandemiei de COVID-19, statele membre care oferă sprijin operatorilor din sectorul turismului și al transporturilor ar trebui să asigure faptul că aceste scheme se aplică tuturor pasagerilor sau călătorilor care intră sub incidența Directivei privind pachetele de servicii de călătorie sau a regulamentelor relevante ale Uniunii privind drepturile pasagerilor, indiferent de prestatorul de servicii.

                  (21)

                  În ceea ce privește eventualele necesități de lichiditate suplimentare ale operatorilor din sectorul turismului și al transporturilor, Comisia a adoptat, la 19 martie 2020, un cadru temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a economiei în actuala criză cauzată de pandemia de COVID-19 (19), în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, pentru a remedia o perturbare gravă a economiei în statele membre. Cadrul temporar a fost modificat pentru a acoperi măsurile de ajutor suplimentare, atât la 3 aprilie (20), cât și la 8 mai 2020 (21).

                  (22)

                  Cadrul temporar se aplică, în principiu, tuturor sectoarelor și întreprinderilor, inclusiv întreprinderilor de transport și de turism, și recunoaște că transportul și turismul se numără printre cele mai afectate sectoare. Scopul său este de a remedia deficitul de lichiditate cu care se confruntă întreprinderile, permițând, de exemplu, granturi directe, avantaje fiscale, garanții de stat pentru împrumuturi și împrumuturi publice subvenționate. Pentru a răspunde rapid nevoilor urgente de lichiditate, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii, statele membre pot acorda, până la valoarea nominală de 800 000 EUR per întreprindere, împrumuturi cu dobândă zero, garanții pentru împrumuturi care să acopere 100 % din risc sau se pot angaja cu participații. În plus, cadrul temporar prevede posibilități de ajutor care acoperă nevoile de lichiditate care depășesc 800 000 EUR per întreprindere, sub formă de garanții și subvenții la dobândă, sub rezerva, printre altele, a unor condiții de tarif minim. În acest context, statele membre pot decide să acorde sprijin operatorilor din sectorul turismului și al transporturilor pentru a asigura soluționarea cererilor de rambursare cauzate de epidemia de COVID-19, în vederea asigurării protecției drepturilor pasagerilor și consumatorilor, precum și a egalității de tratament pentru pasageri și călători.

                  (23)

                  De asemenea, Comisia va lua în considerare deciziile de acordare a ajutoarelor în sectorul aviației luate deja de statele membre, pentru a asigura că ajutorul suplimentar acordat acelorași beneficiari nu conduce la supracompensare, având în vedere necesitatea de a proteja condițiile de concurență echitabile de pe piața internă.

                  (24)

                  În cele din urmă, statele membre pot decide, după falimentul unui transportator sau al unui organizator, să acopere cererile de rambursare ale pasagerilor sau călătorilor. Acoperirea cererilor de rambursare în acest mod ar urma să fie doar în beneficiul pasagerilor sau al călătorilor, nu și al întreprinderilor. Prin urmare, aceasta nu ar urma să constituie ajutor de stat, putând fi pusă în aplicare de către statele membre fără aprobarea prealabilă a Comisiei.

                  (25)

                  Comisia este pregătită să ofere asistență și consiliere statelor membre în ceea ce privește aspectele legate de politica ajutoarelor de stat în etapa de elaborare a acestor măsuri.

                  (26)

                  Statele membre și operatorii ar trebui să fie încurajați să ia în considerare utilizarea schemelor Uniunii care sunt disponibile pentru a sprijini activitatea și nevoile de lichiditate ale întreprinderilor.

                  (27)

                  Pentru a optimiza efectele prezentei recomandări, toate părțile interesate ar trebui să fie informate și încurajate să o pună în aplicare,

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

         OBIECT

                  1.

                  Prezenta recomandare se referă la voucherele pe care transportatorii sau organizatorii le pot propune pasagerilor sau călătorilor în schimbul rambursării în bani și sub rezerva acceptării lor voluntare de către pasageri sau călători, în următoarele situații:

                              (a)

                              în cazul unei anulări efectuate de către transportator sau organizator începând cu 1 martie 2020 din motive legate de pandemia de COVID-19, în contextul următoarelor dispoziții:

                                          (1)

                                          articolul 8 alineatul (1) litera (a) coroborat cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 261/2004;

                                          (2)

                                          articolul 16 litera (a) coroborat cu articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 1371/2007;

                                          (3)

                                          articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1177/2010;

                                          (4)

                                          articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 181/2011;

                                          (5)

                                          articolul 12 alineatele (3) și (4) din Directiva (UE) 2015/2302;

                              (b)

                              în cazul modificării sau al rezilierii contractului, începând cu 1 martie 2020 din motive legate de pandemia de COVID-19, în contextul articolului 11 alineatele (4) și (5) din Directiva (UE) 2015/2302.

         PROTECȚIA ÎMPOTRIVA INSOLVENȚEI

                  2.

                  Pentru a contribui la transformarea voucherelor într-o alternativă atractivă și fiabilă la rambursarea în bani, cel puțin voucherele care prezintă caracteristicile descrise la punctele 3-12 ar trebui să beneficieze de o protecție împotriva insolvenței transportatorului sau a organizatorului, care să fie suficient de eficace și de solidă.

         CARACTERISTICI RECOMANDATE ALE VOUCHERELOR

                  3.

                  Voucherele ar trebui să aibă o perioadă minimă de valabilitate de 12 luni.
                  Sub rezerva punctului 5, transportatorii și organizatorii ar trebui să ramburseze automat pasagerului sau călătorului suma voucherului respectiv, în termen de cel mult 14 zile de la încheierea perioadei de valabilitate, dacă voucherul nu a fost folosit. Acest lucru se aplică și rambursării sumei rămase din voucherul respectiv, în cazul în care voucherul a fost deja folosit parțial.

                  4.

                  Dacă voucherele au o perioadă de valabilitate mai mare de 12 luni, pasagerii și călătorii ar trebui să aibă dreptul de a solicita rambursarea în bani în termen de cel mult 12 luni de la emiterea voucherului respectiv. Ei ar trebui să aibă, în orice moment ulterior, același drept, sub rezerva dispozițiilor legale aplicabile privind limita temporală a valabilității.
                  Transportatorii și organizatorii ar putea avea în vedere posibilitatea ca voucherele să fie rambursabile într-un moment anterior termenului de 12 luni de la emiterea voucherului, în cazul în care pasagerul sau călătorul solicită acest lucru.

                  5.

                  Pasagerii și călătorii ar trebui să poată utiliza voucherele la plățile aferente tuturor noilor rezervări efectuate înainte de data expirării voucherelor, chiar dacă plata sau serviciul are loc după data respectivă.

                  6.

                  Pasagerii și călătorii ar trebui să poată utiliza voucherele la plata oricăror servicii de transport sau pachete turistice oferite de transportator sau organizator (22).

                  7.

                  În funcție de disponibilități și indiferent care ar fi diferența de tarif sau preț,

                              —

                              transportatorii ar trebui să asigure faptul că voucherele permit pasagerilor să călătorească pe aceeași rută și în aceleași condiții de serviciu, astfel cum sunt detaliate în rezervarea inițială;

                              —

                              organizatorii ar trebui să asigure faptul că voucherele permit călătorilor să rezerve un contract privind un pachet de servicii de călătorie la un nivel al tipului de servicii sau al calității echivalent cu cel al pachetului reziliat.

                  8.

                  Transportatorii și organizatorii ar trebui să ia în considerare extinderea posibilității de a utiliza voucherele pentru rezervările făcute la alte entități care fac parte din același grup de societăți.

                  9.

                  În cazul în care serviciul de transport anulat sau pachetul de servicii de călătorie anulat a fost rezervat printr-o agenție de voiaj sau printr-un alt intermediar, transportatorii și organizatorii ar trebui să permită utilizarea voucherelor pentru efectuarea de noi rezervări și prin intermediul aceleiași agenții de voiaj sau al aceluiași alt intermediar.

                  10.

                  Voucherele pentru servicii de transport ar trebui să fie transferabile altui pasager, fără costuri suplimentare. Voucherele pentru pachetele de servicii de călătorie ar trebui, de asemenea, să fie transferabile altui călător, fără costuri suplimentare, în cazul în care prestatorii serviciilor incluse în pachet sunt de acord cu transferul fără costuri suplimentare.

                  11.

                  Pentru a crește atractivitatea voucherelor, organizatorii și transportatorii ar putea lua în considerare emiterea de vouchere cu o valoare mai mare decât valoarea plăților efectuate pentru pachetul de servicii de călătorie sau pentru serviciul de transport rezervat inițial, de exemplu prin intermediul unei sume forfetare suplimentare sau al unor servicii suplimentare.

                  12.

                  Voucherele ar trebui să precizeze perioada lor de valabilitate și să specifice toate drepturile aferente. Ele ar trebui emise pe un suport durabil (23), cum ar fi e-mailul sau hârtia.

         COOPERARE ÎNTRE PĂRȚILE INTERESATE

                  13.

                  Dacă pasagerul a rezervat serviciul de transport printr-o agenție de voiaj ori printr-un alt intermediar sau dacă serviciul de transport făcea parte dintr-un pachet de servicii de călătorie, transportatorul ar trebui să informeze agenția de turism, intermediarul sau organizatorul atunci când pasagerul sau călătorul optează pentru un voucher.

                  14.

                  Diverșii operatori economici din lanțul valoric al transporturilor și turismului ar trebui să coopereze cu bună credință și să se străduiască să asigure o repartizare echitabilă a poverii generate de pandemia de COVID-19.

         MĂSURI DE SPRIJIN

         Ajutoare de stat

                  15.

                  Statele membre pot decide dacă să introducă scheme specifice pentru a oferi sprijin operatorilor din sectorul transporturilor și al turismului, pentru a asigura soluționarea cererilor de rambursare generate de pandemia de COVID-19, și pot decide cu privire la calendarul și tipul de măsuri pe care doresc să le aplice. Statele membre ar trebui să asigure, când elaborează astfel de scheme, faptul că acestea aduc beneficii tuturor pasagerilor sau călătorilor, indiferent de prestatorul lor de servicii.

                  16.

                  În vederea limitării efectelor negative asupra pasagerilor sau călătorilor în timpul pandemiei de COVID-19, statele membre ar trebui să ia în considerare în mod activ instituirea unor scheme de garantare a voucherelor, pentru a asigura faptul că, în cazul insolvenței emitentului voucherului, pasagerii sau călătorii vor primi rambursarea.
                  În măsura în care aceste scheme de garantare reduc riscul financiar asumat de pasageri sau călători la acceptarea voucherelor și cresc probabilitatea ca aceștia să opteze pentru vouchere în locul rambursării în bani, îmbunătățind astfel poziția de lichiditate a operatorilor, măsurile oferă un avantaj operatorilor în cauză sub forma unei atenuări a problemelor de lichiditate și constituie ajutor de stat.
                  Aceste măsuri nu ar urma să intre în sfera de cuprindere a cadrului temporar, însă pot fi notificate direct de statele membre în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat și pot face obiectul unei evaluări individuale. La efectuarea evaluării respective, Comisia ar urma să accepte faptul că garanția de stat acoperă 100 % din valoarea voucherelor pentru a asigura protecția deplină a tuturor pasagerilor și călătorilor, ținând seama totodată de alte dispoziții relevante din secțiunea 3.2 din cadrul temporar (24) pentru a asigura proporționalitatea ajutorului.

                  17.

                  În cazul în care operatorii din sectorul turismului și al transporturilor au nevoie de sprijin general sub formă de lichidități, statele membre pot decide, de asemenea, să instituie scheme prin care să le acorde sprijin sub formă de lichidități. În cazul în care nu se acordă în condițiile pieței, acest sprijin poate constitui ajutor de stat și ar trebui notificat Comisiei.
                  Cadrul temporar oferă o bază de compatibilitate pentru un astfel de sprijin sub formă de lichiditate, permițând operatorilor din sectorul turismului și al transporturilor, printre altele, să primească acest tip de sprijin sub formă de garanții publice sau de împrumuturi subvenționate pentru a le acoperi necesarul efectiv de lichidități, cu condiția unei justificări corespunzătoare, pe durate de 18 luni pentru IMM-uri și de 12 luni pentru întreprinderile mari (25).

                  18.

                  Statele membre pot decide, în urma falimentului unui transportator sau al unui organizator, să acopere cererile de rambursare ale pasagerilor sau călătorilor.
                  Acest tip de rambursare nu constituie ajutor de stat în măsura în care este efectuată după procesul de lichidare, nefacilitând așadar o ameliorare a situației lichidității operatorului din sectorul turismului sau al transporturilor – care la momentul respectiv își va fi încetat activitatea economică – ci, mai degrabă, aduce beneficii pasagerilor sau călătorilor. Prin urmare, schemele de această natură pot fi implementate de statele membre fără aprobarea prealabilă a Comisiei.

         Sprijin pentru IMM-uri în cadrul Fondului European de Investiții

                  19.

                  Comisia recomandă ca statele membre să încurajeze intermediarii financiari să aibă în vedere utilizarea sprijinului pentru COVID-19 acordat prin mecanismul de garantare a împrumuturilor din cadrul COSME, lansat de Fondul European de Investiții și de Comisia Europeană, precum și alte scheme similare lansate de Grupul Băncii Europene de Investiții. În cadrul acestor scheme, pot fi utilizate, inclusiv pentru rambursarea biletelor anulate, liniile dedicate de lichiditate și de capital circulant pentru IMM-uri/întreprinderi cu capitalizare medie pentru a răspunde necesităților întreprinderilor în materie de lichiditate, generate de pandemia de COVID-19.

         Inițiativa pentru investiții ca reacție la noul coronavirus

                  20.

                  Comisia recomandă ca statele membre să aibă în vedere utilizarea sprijinului pentru capitalul circulant în cazul IMM-urilor din industria turismului și a transporturilor în contextul flexibilității suplimentare oferite de inițiativa pentru investiții ca reacție la noul coronavirus, în temeiul politicii de coeziune a Uniunii. În acest context, sprijinul pentru capitalul circulant acordat IMM-urilor poate fi utilizat pentru a răspunde nevoilor de lichiditate ale întreprinderilor, generate de pandemia de COVID-19, inclusiv pentru acoperirea costurilor legate de anulări.

         PROMOVAREA PUNERII ÎN APLICARE A PREZENTEI RECOMANDĂRI

                  21.

                  Organizațiile care reprezintă consumatorii și pasagerii la nivelul Uniunii și la nivel național ar trebui să încurajeze pasagerii și călătorii să accepte, în locul rambursării în bani, voucherele care prezintă anumite caracteristici și care beneficiază de protecție în caz de insolvență, astfel cum sunt descrise în prezenta recomandare.

                  22.

                  Organizațiile antreprenoriale, organizațiile care reprezintă consumatorii și pasagerii la nivelul Uniunii și la nivel național, precum și autoritățile statelor membre, inclusiv organismele lor naționale care asigură aplicarea legislației, ar trebui să contribuie la informarea tuturor părților în cauză cu privire la prezenta recomandare și să coopereze în vederea punerii în aplicare a acesteia.

         Adoptată la Bruxelles, 13 mai 2020.

               Pentru Comisie

            Adina VĂLEAN

               Membru al Comisiei

         (1)  https://www.who.int/emergencies/diseases/novel-coronavirus-2019/events-as-they-happen

         (2)  Potrivit OMT, 96 % dintre destinațiile la nivel mondial impun restricții de călătorie (a se vedea OMT, restricții de călătorie asociate COVID-19 – analiză globală în sectorul turistic, un prim raport bazat pe situația din 16 aprilie 2020).

         (3)  Indicatorul percepției generale asupra economiei (ESI) a scăzut în aprilie 2020 cu cea mai mare valoare lunară înregistrată (începând cu 1985), scăzând la 67,0 în zona euro și la 65,8 în Uniune. Indicatorul perspectivei ocupării forței de muncă (EEI) a ajuns în aprilie 2020 la cel mai scăzut nivel înregistrat vreodată (63,7 în zona euro și 63.3 în Uniune). A se vedea https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/indicators-statistics/economic-databases/business-and-consumer-surveys/latest-business-and-consumer-surveys_en

         (4)  De exemplu, aproximativ – 90 % din traficul aerian în comparație cu anul trecut (Sursa: Eurocontrol), – 85 % din serviciile de transport feroviar de călători pe distanțe lungi, – 80 % din serviciile regionale de transport feroviar de călători (inclusiv suburban), inactivitate aproape completă a serviciilor internaționale de transport feroviar de călători (Sursa: CER); mai mult de – 90 % din transportul cu nave de călători și de croazieră la jumătatea lunii aprilie în comparație cu anul trecut (sursa: EMSA).

         (5)  A se vedea Foaia europeană de parcurs pentru ridicarea măsurilor de izolare legate de coronavirus din 15 aprilie 2020, https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/european-roadmap-lifting-coronavirus-containment-measures_ro

         (6)  Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (JO L 46, 17.2.2004, p. 1).

         (7)  Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (JO L 315, 3.12.2007, p. 14).

         (8)  Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 334, 17.12.2010, p. 1).

         (9)  Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 55, 28.2.2011, p. 1).

         (10)  Articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 261/2004; articolul 16 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1371/2007; articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1177/2010; articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 181/2011.

         (11)  Articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Comisiei; articolul 16 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1371/2007; articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1177/2010; articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 181/2011.

         (12)  Directiva (UE) 2015/2302 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului (JO L 326, 11.12.2015, p. 1).

         (13)  A se vedea articolul 11 din Directiva privind pachetele de servicii de călătorie.

         (14)  A se vedea articolul 11 alineatul (4) din Directiva privind pachetele de servicii de călătorie.

         (15)  A se vedea articolul 11 alineatul (5) din Directiva privind pachetele de servicii de călătorie.

         (16)  JO C 89I, 18.3.2020, p. 1.

         (17)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/coronavirus_info_ptd_19.3.2020.pdf, publicate pe site-ul Comisiei dedicat răspunsului la coronavirus https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/travel-and-transportation-during-coronavirus-pandemic_ro

         (18)  Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1).

         (19)  Comunicarea a Comisiei: Cadru temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (JO C 91I, 20.3.2020, p. 1).

         (20)  Comunicare a Comisiei: Modificare a Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (JO C 112I, 4.4.2020, p. 1).

         (21)  Comunicare a Comisiei: Modificare a Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (JO C 164, 13.5.2020, p. 3).

         (22)  Se reamintește că drepturile devenite obligatorii în virtutea articolului 16 litera (a), coroborat cu articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 și cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1177/2010, se aplică în orice caz.

         (23)  Termenul „suport durabil” este definit la articolul 3 alineatul (11) din Directiva privind pachetele de servicii de călătorie ca „orice instrument care permite călătorului sau comerciantului să stocheze informații care îi sunt adresate personal, într-un mod accesibil, în vederea unor referințe ulterioare în scopuri informative pentru o perioadă de timp adecvată și care permite reproducerea fără modificări a informațiilor stocate”.

         (24)  Secțiunea 3.2 din cadrul temporar permite acordarea de garanții publice pentru împrumuturi, cu durată limitată.

         (25)  Punctele 25.d și 27.d din cadrul temporar.


title: Recomandarea Consiliului din 5 aprilie 2022 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană (Text cu relevanță pentru SEE) 2022/C 157/01

text:
               11.4.2022

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 157/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 5 aprilie 2022
      privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană
      (Text cu relevanță pentru SEE)
      (2022/C 157/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166,
      având în vedere propunerea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  1.

                  La 15 septembrie 2021, președinta Comisiei Europene a anunțat în discursul privind starea Uniunii (1) intenția Comisiei Europene de a propune ca 2022 să fie Anul European al Tineretului, consacrat „promovării tinerilor care s-au devotat atât de mult altora”. Anul European al Tineretului urmărește, printre altele, „să sprijine tinerii în a înțelege mai bine politicile publice de la nivelul Uniunii și de la nivel național, regional și local și să promoveze în mod activ diversele oportunități aflate la dispoziția tinerilor în baza respectivelor politici publice, pentru a sprijini dezvoltarea personală, socială, economică și profesională a tinerilor într-o lume verde, digitală și favorabilă incluziunii, urmărind în același timp să elimine barierele care încă mai există în această privință” (2).

                  2.

                  Astfel cum s-a subliniat în Rezoluția Parlamentului European referitoare la impactul COVID-19 asupra tineretului și asupra sportului [2020/2864(RSP)] (3), tinerii s-au aflat în centrul activităților de solidaritate pentru a răspunde nevoilor comunităților lor, în contextul pandemiei de COVID-19, de la lansarea de campanii de sensibilizare la participarea în prima linie, în cadrul Corpului european de solidaritate, și la alte inițiative de voluntariat.

                  3.

                  Prin acțiunile lor de voluntariat în cadrul Corpului european de solidaritate și al altor programe, tinerii pun în aplicare în mod concret preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE), care subliniază dorința semnatarilor de a întări solidaritatea dintre popoarele Europei, articolul 2 din TUE, care menționează solidaritatea ca fiind una dintre valorile comune ale statelor membre, și articolul 3 din TUE, în care se afirmă că Uniunea urmărește să promoveze pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale. Acțiunile lor de voluntariat pentru ajutor umanitar contribuie la promovarea păcii în Europa și în lume și la respectarea demnității umane și a drepturilor omului.

                  4.

                  Experiențele cu Serviciul european de voluntariat (1996-2018) și Corpul european de solidaritate, deși au fost încununate de succes, au demonstrat necesitatea de a facilita și mai mult voluntariatul transnațional, în special pentru tinerii cu mai puține oportunități. În acest context, Consiliul a solicitat o revizuire a Recomandării Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană („Recomandarea Consiliului din 2008”) pentru consolidarea potențialului programelor europene de tineret în ceea ce privește sensibilizarea tinerilor și contribuția la crearea unui comunități (4). Acest lucru este exprimat în special în anexa 4 privind Planul de lucru pentru Strategia UE pentru tineret pe perioada 2019-2027. În plus, raportul Comisiei privind punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret din 14 octombrie 2021 (5) a făcut referire la revizuirea Recomandării Consiliului din 2008.

                  5.

                  Majoritatea aspectelor prezentate în Recomandarea Consiliului din 2008 sunt încă cruciale și au fost păstrate în prezenta propunere. Actualizarea Recomandării Consiliului din 2008 a devenit necesară ca urmare a mai multor evoluții înregistrate începând din 2008. O evoluție importantă este lansarea Corpului european de solidaritate în 2016 și crearea de noi programe și activități naționale de voluntariat, care includ și elemente transnaționale (6) ce oferă uneori oportunități foarte similare pentru tineri. În Strategia Uniunii Europene pentru tineret pentru perioada 2019-2027 (7), statele membre și Comisia sunt invitate, în limita domeniilor de competență proprii, „să urmărească să asigure complementaritate și sinergii între instrumentele de finanțare ale UE și sistemele naționale, regionale și locale”.

                  6.

                  O evaluare a Strategiei UE pentru tineret și a Recomandării Consiliului din 2008 (8) a identificat necesitatea includerii persoanelor care provin din medii defavorizate ca fiind o problemă mai stringentă în 2015 decât era în 2008. Alte nevoi identificate, care nu au fost abordate însă în Recomandarea din 2008, au inclus asigurarea calității proiectelor de voluntariat, oportunități de consolidare a capacităților organizațiilor și o mai bună monitorizare a punerii în aplicare a recomandării. Un grup de experți a prezentat recomandări de politică suplimentare (9), care se referă, de asemenea, la schimbul de cunoștințe și colaborarea în rețea, accesul la oportunitățile de voluntariat, obstacolele administrative, sensibilizarea, recunoașterea, voluntariatul digital și contextul de mediu, care au fundamentat recomandarea propusă.

                  7.

                  Începând din 2008, impactul crizelor, de exemplu cele care afectează mobilitatea fizică transnațională a voluntarilor, a fost unul grav. Pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța asigurării în orice moment a securității, siguranței și sănătății fizice și mentale a tuturor participanților, inclusiv a elaborării de dispoziții pentru gestionarea impactului potențial al circumstanțelor neprevăzute. În plus, pentru o lungă perioadă de timp, conceptul de „voluntariat transnațional” s-a referit în practică exclusiv la activități care implică mobilitatea fizică a voluntarilor. Totuși, odată cu progresul tehnologic și în contextul pandemiei de COVID-19, au apărut noi tendințe în domeniul voluntariatului. Voluntariatul digital și-a demonstrat potențialul de a completa mobilitatea fizică sau de a fi o formă opțională de voluntariat pentru tinerii care nu sunt în măsură să călătorească fizic. De asemenea, dimensiunea intergenerațională a voluntariatului și-a demonstrat în mod clar importanța în abordarea provocărilor demografice cu care se confruntă societatea noastră. Preocupările legate de mediu și de schimbările climatice se numără printre prioritățile agendei politice a UE și trebuie să se reflecte în activități care implică mobilitate transnațională.

                  8.

                  Comunicarea Comisiei Europene privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025 (10) a subliniat importanța incluziunii, a calității și a recunoașterii experiențelor transfrontaliere în temeiul programului „Corpul european de solidaritate”. Garantarea calității oportunităților disponibile și acordarea unui sprijin adecvat participanților în fiecare etapă a experienței de voluntariat constituie o condiție prealabilă pentru ca activitățile de voluntariat să aducă beneficii comunităților, precum și tinerilor voluntari.

                  9.

                  În Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), Consiliul a confirmat în domeniul prioritar 1 al cadrului strategic că „promovarea, valorizarea și recunoașterea învățării nonformale, inclusiv a voluntariatului, precum și sporirea incluziunii, a calității și a recunoașterii activităților transfrontaliere de solidaritate” reprezintă o acțiune concretă.

                  10.

                  Una dintre primele dificultăți cu care se confruntă tinerii interesați de experiența voluntariatului transnațional este accesul la informații ușor de utilizat cu privire la statutul și drepturile de care se bucură în calitate de voluntari, pe un site național dedicat, astfel încât să își poată începe activitatea de voluntariat transnațional pe deplin conștienți de impactul pe care îl va avea asupra drepturilor lor de securitate socială în statul membru gazdă, precum și în statul membru în care își au reședința obișnuită (11). În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 octombrie 2018 privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor, Comisia și statele membre au deja obligația de a furniza cetățenilor Uniunii informații online ușor de utilizat privind drepturile, obligațiile și normele care decurg din dreptul Uniunii și dreptul național în domeniul voluntariatului într-un alt stat membru (12).

                  11.

                  Multe aspecte legate de mobilitatea transnațională nu pot fi abordate doar la nivel național, deoarece activitățile implică atât statul membru de origine, cât și statul membru gazdă. Cadrele administrative și juridice privind voluntariatul pot varia de la un stat membru la altul. Existența unor informații cuprinzătoare și adaptate tinerilor referitoare la normele juridice și administrative naționale care reglementează voluntariatul, în special informații privind asigurările sociale de care beneficiază atât în statul membru de origine, cât și în statul membru gazdă, este foarte importantă pentru tinerii care doresc să se implice într-o activitate de voluntariat transnațional.

                  12.

                  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027 (13) recunoaște rolul voluntariatului în integrarea și incluziunea persoanelor cu mai puține oportunități. Pentru multe dintre acestea, activitățile de voluntariat pot reprezenta opțiunea cea mai accesibilă pentru a beneficia de oportunități de mobilitate transfrontalieră, în special în formate de voluntariat pe termen scurt sau de voluntariat în grupuri sau echipe.

                  13.

                  Resortisanții țărilor terțe se pot confrunta cu obstacole administrative și practice în calea voluntariatului transfrontalier dacă trebuie să solicite o viză de scurtă sau lungă ședere ori un permis de ședere în scopul efectuării unor servicii de voluntariat într-un alt stat membru. Directiva (UE) 2016/801 reglementează condițiile de obținere a unei vize de lungă ședere sau a unui permis de ședere pentru a fi admis pe teritoriul unui stat membru al UE în scopul efectuării de servicii de voluntariat. Cu toate acestea, directiva respectivă nu conține dispoziții privind mobilitatea intra-UE a voluntarilor din țări terțe.

                  14.

                  O experiență de voluntariat le permite voluntarilor să obțină rezultate ale învățării care le sporesc capacitatea de inserție profesională. Există cadre naționale sau ale UE (și anume, Youthpass (14) și Europass (15)) care sprijină identificarea, documentarea și validarea rezultatelor învățării realizate în cadrul activităților de voluntariat. Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (16) a invitat angajatorii, organizațiile de tineri și organizațiile societății civile să promoveze și să faciliteze identificarea și documentarea rezultatelor învățării realizate la locul de muncă sau în cadrul unor activități de voluntariat. Evaluarea (17) Recomandării Consiliului din 2012 a identificat domeniile în care sunt necesare măsuri suplimentare în vederea realizării obiectivelor recomandării respective, pentru a pune la dispoziția cetățenilor oportunități de validare mai multe și mai bune, care să le permită să aibă acces la activități de învățare suplimentare și să își valorifice competențele în societatea și pe piața europeană a forței de muncă. Decizia Europass din 18 aprilie 2018 menționează voluntarii printre grupurile sale țintă.

                  15.

                  Noile evoluții înregistrate începând din 2008, datele privind obstacolele din calea voluntariatului transnațional și recomandările de politică privind promovarea mobilității tinerilor voluntari, prezentate de un grup de experți, impun adoptarea unei noi recomandări a Consiliului privind voluntariatul, în vederea facilitării și îmbunătățirii calității voluntariatului transnațional al tinerilor și a încurajării învățării reciproce, a colaborării în rețea și a sinergiilor între programele și activitățile de voluntariat din statele membre și Corpul european de solidaritate.

                  16.

                  Prezenta recomandare respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității,

            RECUNOAȘTE CĂ:

                  17.

                  În sensul prezentei recomandări, termenul „voluntariat” este definit la fel ca în Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Programului „Corpul european de solidaritate”, și anume o activitate de solidaritate care se desfășoară sub forma unei activități voluntare neremunerate (18) pe o perioadă de cel mult 12 luni și care contribuie la realizarea binelui comun. În cazul în care programele transnaționale existente în statele membre au în vedere activități de solidaritate cu o durată mai mare de 12 luni, dar care corespund definiției voluntariatului, acestea vor fi considerate activități de voluntariat în sensul prezentei recomandări și, prin urmare, sunt incluse în domeniul său de aplicare.

                  18.

                  Voluntariatul tinerilor în temeiul prezentei recomandări cuprinde activitățile de voluntariat desfășurate în UE de resortisanții UE sau ai țărilor terțe care își au reședința într-un stat membru și care se deplasează într-un alt stat membru în scopul prestării de servicii de voluntariat, în cadrul Corpului european de solidaritate sau al oricărui program sau activitate națională de voluntariat transfrontalier din statele membre. În măsura posibilului, acțiunile întreprinse de statele membre și de Comisie ca răspuns la prezenta recomandare ar trebui, de asemenea, să țină seama de activitățile de voluntariat dintre statele membre și țările terțe. Activitățile voluntare nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra locurilor de muncă remunerate potențiale sau existente și nici nu ar trebui să fie considerate ca un substitut al acestora. Termenii „tineret” și „tineri” acoperă categoria de vârstă cuprinsă între 18 și 30 de ani.

                  19.

                  Tineri cu mai puține oportunități înseamnă tineri care, din motive economice, sociale, culturale, geografice sau de sănătate, din cauza provenienței lor dintr-un context de migrație sau din motive precum un handicap sau dificultăți educaționale sau din orice alt motiv, inclusiv un motiv care ar putea da naștere la discriminare în sensul articolului 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, se confruntă cu obstacole din cauza cărora nu pot avea acces efectiv la oportunități (19).

            RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

                  20.

                  Examinarea posibilității adoptării unor măsuri care să contribuie la crearea sau menținerea unui cadru legislativ și de punere în aplicare adecvat și clar privind sănătatea, siguranța și securitatea participanților la activitățile de voluntariat transnațional prin:

                              a)

                              asigurarea faptului că toți voluntarii pot beneficia de o asigurare socială într-un stat membru, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială;

                              b)

                              acordarea de sprijin organizatorilor implicați în punerea în aplicare a activităților de voluntariat pentru a asigura faptul că există proceduri clare și fiabile pentru îngrijirea și asistarea voluntarilor în situații de criză, de urgență și în alte circumstanțe neprevăzute.

                  21.

                  Furnizarea de informații accesibile și sensibilizarea cu privire la drepturile voluntarilor, astfel cum se prevede în cadrul specific prezentat mai sus, în special:

                              a)

                              asigurarea existenței unui site web național, care să respecte cerințele Directivei privind accesibilitatea site-urilor web (20), pentru a le furniza voluntarilor informații practice, accesibile și cuprinzătoare referitoare la normele juridice și administrative naționale care reglementează voluntariatul și la impactul voluntariatului într-un alt stat membru asupra drepturilor de securitate socială actuale și viitoare (21) ale voluntarilor (atât pentru voluntarii din UE care sosesc într-un stat membru, cât și pentru cei care pleacă dintr-un stat membru);

                              b)

                              sprijinirea furnizorilor de informații pentru tineri prin încurajarea formării în ceea ce privește elaborarea de informații adaptate tinerilor referitoare la normele juridice și administrative naționale care reglementează voluntariatul;

                              c)

                              încurajarea colaborărilor cu rețelele și serviciile existente, precum ERYICA, în vederea elaborării unor astfel de informații;

                              d)

                              încurajarea organizatorilor programelor și activităților naționale existente privind voluntariatul transfrontalier să indice site-urile web naționale și europene relevante (22) unde voluntarii pot găsi informații cu privire la drepturile și obligațiile lor și la normele aplicabile în domeniul voluntariatului într-un alt stat membru.

                  22.

                  Îmbunătățirea calității oportunităților de voluntariat prin sprijinirea organizatorilor de activități de voluntariat în eforturile lor de consolidare a capacităților. În special, acest obiectiv poate fi realizat prin:

                              a)

                              încurajarea organizatorilor atât din statele membre de origine, cât și din statele membre gazdă de a coopera, inclusiv prin furnizarea de informații suficiente despre activitatea de voluntariat, organizatorii acesteia și despre voluntari, pentru a permite ambelor părți să ia o decizie în cunoștință de cauză cu privire la durabilitatea activității și să îndeplinească toate cerințele legale;

                              b)

                              încurajarea organizatorilor de activități de voluntariat să pună accentul pe calitate, printre altele prin organizarea acestor activități pe baza unei analize care să sprijine nevoile identificabile și să conducă la rezultate benefice pentru comunitățile locale.

                              c)

                              încurajarea organizatorilor de activități de voluntariat să pună un accent adecvat pe dimensiunea educațională a activităților de voluntariat, inclusiv învățarea limbilor străine în cadrul voluntariatului transnațional;

                              d)

                              sprijinirea organizatorilor de activități de voluntariat în utilizarea mai sistematică și mai generalizată a cadrelor naționale sau ale UE existente (și anume Youthpass și Europass) care sprijină identificarea, documentarea și validarea rezultatelor învățării în cadrul activităților de voluntariat;

                              e)

                              recunoașterea faptului că activitățile pentru tineret constituie un promotor esențial al oportunităților de voluntariat pentru tineri și unul dintre principalele instrumente de îmbunătățire a calității activităților de voluntariat în UE, contribuind astfel la punerea în aplicare a programului european pentru activitățile pentru tineret (23);

                              f)

                              promovarea mobilității transfrontaliere a persoanelor implicate în activități pentru tineret și în organizații de tineret;

                              g)

                              sprijinirea formării lucrătorilor de tineret și a organizatorilor de activități de voluntariat, recunoscând rolul esențial al acestora în însoțirea și îndrumarea tinerilor voluntari pe parcursul unei experiențe de voluntariat de înaltă calitate;

                              h)

                              încurajarea organizatorilor de activități de voluntariat transnațional să solicite eticheta de calitate a Corpului european de solidaritate;

                              i)

                              elaborarea și promovarea unor standarde generale de calitate pentru activitățile de voluntariat, inspirându-se, în același timp, din sistemul cuprinzător de măsuri de calitate, sprijin, incluziune și certificare prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/888 (24), dacă acest lucru este realizabil în contextul național;

                              j)

                              adoptarea de măsuri pentru asigurarea faptului că activitățile de voluntariat nu conduc la înlocuirea locurilor de muncă.

                  23.

                  Asigurarea faptului că accesul la activitățile de voluntariat transnațional reprezintă o oportunitate reală pentru toți tinerii, inclusiv pentru cei cu mai puține oportunități, inclusiv prin:

                              a)

                              sprijinirea creării și/sau a funcționării unor puncte de acces naționale și a unor structuri regionale și locale, cum ar fi infrastructurile pentru activitățile pentru tineret și centrele de informare pentru tineret, în cazul în care acestea există, pentru furnizarea de informații și orientări cu privire la oportunitățile de voluntariat existente, în formate accesibile persoanelor cu handicap, tinerilor potențiali voluntari, inclusiv tinerilor cu mai puține oportunități, organizațiilor societății civile/de solidaritate și altor părți interesate din domeniu. Aceste structuri pot include rețele de absolvenți (precum EuroPeers) și lucrători de tineret de la nivel local, care să capaciteze și să sprijine potențialii candidați la activitățile de voluntariat și care, după caz, ar putea coopera cu agențiile naționale care pun în aplicare Corpul european de solidaritate;

                              b)

                              facilitarea accesului la experiențe de voluntariat transnațional pentru tinerii cu mai puține oportunități prin promovarea informării și comunicării specifice și accesibile de către organizațiile și rețelele relevante (25), precum Eurodesk și ERYICA, inclusiv prin sensibilizarea cu privire la importanța competențelor interculturale și a învățării limbilor străine ca piatră de temelie pentru mobilitatea transnațională;

                              c)

                              asigurarea faptului că organizatorii de activități de voluntariat sunt încurajați să promoveze incluziunea socială, inclusiv prin asigurarea unor condiții de cazare rezonabile și adecvate care să fie accesibile pentru tineri, în special pentru cei cu dizabilități;

                              d)

                              sprijinirea organizatorilor de activități de voluntariat în integrarea aspectelor legate de incluziunea tinerilor cu mai puține oportunități în proiectelor lor (26), printre altele punându-i în contact cu experți din cadrul serviciilor responsabile de promovarea incluziunii sociale, care i-ar putea sprijini și forma;

                              e)

                              furnizarea de sprijin specific pentru dezvoltarea activităților de voluntariat, în special promovarea incluziunii, a egalității și a responsabilizării grupurilor defavorizate sau a grupurilor expuse riscului de discriminare și stimularea tinerilor voluntari din aceste comunități să se implice în activități de voluntariat și să acționeze în calitate de multiplicatori sau chiar de modele în propria comunitate;

                              f)

                              sprijinirea organizațiilor și a rețelelor relevante în promovarea activităților de voluntariat la nivel local (inclusiv în formate pe termen scurt, cu fracțiune de normă și de grup), ca potențial prim pas către participarea la activități transnaționale și furnizarea unui sprijin specific suplimentar pentru crearea de oportunități de voluntariat care să răspundă nevoilor tinerilor ce nu pot participa fizic la activitățile transnaționale din diverse motive, de exemplu prin oferirea, printre altele, de oportunități de voluntariat digital;

                              g)

                              promovarea în continuare a instrumentelor transnaționale existente care pot facilita mobilitatea tinerilor, precum cardurile de mobilitate, și încurajarea utilizării acestora în toate activitățile de voluntariat transnațional (27);

                              h)

                              soluționarea, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, a problemelor administrative și practice care creează dificultăți în obținerea vizelor și/sau a permiselor de ședere pentru resortisanții țărilor terțe în scopul prestării de servicii de voluntariat.

                  24.

                  Creșterea nivelului de conștientizare cu privire la beneficiile activităților de voluntariat, prin activități de informare, orientare și comunicare, inclusiv prin implicarea părților interesate de la nivel național din domeniul educației, formării, ocupării forței de muncă, serviciilor sociale și tineretului. Acordarea unei atenții deosebite implicării în mod echitabil a tinerilor cu mai puține oportunități. Aceasta include promovarea faptului că:

                              a)

                              activitățile de voluntariat reprezintă o modalitate concretă prin care tinerii pot contribui la abordarea provocărilor societale și își pot manifesta solidaritatea cu persoanele aflate într-o situație vulnerabilă;

                              b)

                              o experiență de voluntariat sprijină dezvoltarea personală, educațională, socială, civică și profesională a tinerilor și îi ajută să își dezvolte competențele necesare și valorizate pe piața forței de muncă;

                              c)

                              există cadre care sprijină identificarea, documentarea și validarea rezultatelor învățării realizate în cadrul activităților de voluntariat (inclusiv Youthpass și Europass).

                  25.

                  Sprijinirea și promovarea activităților legate de voluntariat care urmăresc crearea unei comunități. Aceasta include:

                              a)

                              încurajarea, la nivel național, a utilizării rețelelor de voluntari, în special a celor care participă la activități care au o viziune pe termen lung, adică nu sunt legate sau limitate de durata proiectelor individuale;

                              b)

                              promovarea rețelelor europene existente în domeniul voluntariatului, în special a Rețelei europene de solidaritate și a rețelei EuroPeers, precum și a altor resurse și platforme accesibile prin intermediul portalului Corpului european de solidaritate de pe Portalul european pentru tineret;

                              c)

                              încurajarea foștilor voluntari să își împărtășească experiențele prin intermediul rețelelor de tineret, al instituțiilor de învățământ și al atelierelor în calitate de ambasadori sau membri ai unei rețele și să formeze voluntarii actuali sau viitori;

                              d)

                              încurajarea organizatorilor de activități de voluntariat să sprijine voluntarii în procesul de integrare în comunitatea-gazdă în timpul activității desfășurate și în continuarea implicării acestora în activități de voluntariat după întoarcerea acasă, cu un accent special pe sprijinirea tinerilor cu mai puține oportunități.

                  26.

                  Explorarea unor noi tendințe și a unor dimensiuni și formate alternative ale voluntariatului, inclusiv prin:

                              a)

                              promovarea testării formatelor și a colectării de date privind voluntariatul digital într-un context transnațional, ca o completare a mobilității fizice sau chiar ca format de sine stătător al activităților de voluntariat;

                              b)

                              recunoașterea valorii și promovarea voluntariatului inter-generații ca o contribuție valoroasă la abordarea provocărilor cu care se confruntă o societate în curs de îmbătrânire, dar și ca o modalitate de implicare a tinerilor într-un dialog între generații, de facilitare a transferului de cunoștințe între generații și de îmbunătățire a coeziunii sociale.

                  27.

                  Crearea de sinergii, de complementaritate și de continuitate între programele și activitățile de voluntariat existente la nivel european și la diferite niveluri în statele membre. Aceasta include, de exemplu:

                              a)

                              schimbul de informații între statele membre cu privire la programele de voluntariat existente, inclusiv la regimurile și activitățile naționale aplicabile funcției publice, dacă există, și transmiterea acestor informații Comisiei Europene în vederea facilitării publicării acestora pe Portalul european pentru tineret și pe platforma wiki pentru tineret și a elaborării de bune practici;

                              b)

                              luarea în considerare a unor măsuri care să promoveze și să sprijine transferul de bune practici între programele sau activitățile de voluntariat.

                  28.

                  Sprijinirea activităților de voluntariat care contribuie semnificativ la abordarea provocărilor legate de schimbările climatice și de mediu, prin:

                              a)

                              încurajarea integrării practicilor ecologice în toate proiectele și activitățile de voluntariat, precum și promovarea în rândul participanților și al organizațiilor participante a unui comportament responsabil și durabil din punctul de vedere al mediului;

                              b)

                              promovarea reducerii amprentei ecologice a activităților de voluntariat, de exemplu prin reducerea deșeurilor, prin reciclare și, ori de câte ori este posibil, prin utilizarea mijloacelor de transport durabile;

                              c)

                              promovarea dezvoltării activităților de voluntariat care abordează tema protecției mediului, a durabilității, a obiectivelor climatice și a prevenirii și redresării în caz de dezastre.

                  29.

                  Includerea de informații referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește aplicarea prezentei recomandări în actualizările periodice efectuate în cadrul Strategiei UE pentru tineret, în special ca parte a platformei wiki pentru tineret.

            INVITĂ COMISIA:

                  30.

                  Să faciliteze schimbul de practici între statele membre cu privire la modul în care trebuie abordate obstacolele care îi pot împiedica pe tineri să participe la activități de voluntariat, de exemplu prin activități de învățare inter pares, grupuri de experți ale Comisiei sau Platforma Strategiei UE pentru tineret.

                  31.

                  Să sprijine statele membre în aplicarea prezentei recomandări prin mecanismele și instrumentele de cooperare ale Strategiei UE pentru tineret, prin programul european pentru activitățile pentru tineret și prin programele pentru tineret ale UE, în special Corpul european de solidaritate.

                  32.

                  Să faciliteze învățarea reciprocă și schimburile între statele membre și toate părțile interesate relevante de la diferite niveluri prin activități precum învățarea inter pares, consilierea reciprocă, grupurile de experți, colaborarea în rețea și alte structuri de cooperare, inclusiv cu accent pe crearea de sinergii și complementaritate între programele sau activitățile de la nivelul UE și cele de la nivel național, inclusiv regimurile naționale aplicabile funcției publice, dacă există. Să utilizeze în acest scop spațiile existente, cum ar fi platforma wiki pentru tineret și Portalul european pentru tineret, unde pot fi partajate resurse și cunoștințe între statele membre și organizațiile neguvernamentale (ONG-uri) la diferite niveluri.

                  33.

                  Să exploreze noi tendințe și formate ale voluntariatului care respectă principiile de bază în ceea ce privește egalitatea de șanse și nediscriminarea, accesibilitatea, incluziunea și calitatea înaltă a activităților, prin colectarea de date și elaborarea de bune practici, orientări și manuale, în special în ceea ce privește voluntariatul digital sau mixt și voluntariatul inter-generații.

                  34.

                  Să promoveze și să popularizeze oportunitățile de voluntariat pentru tineri disponibile la nivel european, în special pentru persoanele cu mai puține oportunități, prin intermediul Portalului european pentru tineret, care include instrumentul de înregistrare pentru activitățile de solidaritate în cadrul Corpului european de solidaritate. În cooperare cu statele membre, să includă pe Portalul european pentru tineret linkuri către site-urile naționale relevante (28).

                  35.

                  Să dezvolte, să promoveze și să sprijine în continuare utilizarea instrumentelor UE existente pentru validarea rezultatelor învățării non-formale și informale, în special Youthpass și platforma Europass, inclusiv prin intermediul acreditărilor digitale europene pentru învățare.

                  36.

                  Să sprijine cercetarea și colectarea de date cu privire la impactul pe termen lung al activităților de voluntariat și de solidaritate pentru persoanele fizice și organizații, precum și asupra societății, inclusiv lecțiile învățate în timpul pandemiei de COVID-19 în domeniul voluntariatului și pregătirea acestuia pentru crize similare, prin studii, sondaje, statistici, cercetări și analize de date.

                  37.

                  Să utilizeze platforma wiki online pentru tineret pentru a colecta informații cu privire la progresele înregistrate de statele membre în aplicarea prezentei recomandări.

                  38.

                  Să prezinte rapoarte cu privire la utilizarea prezentei recomandări a Consiliului în contextul activității privind punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret și a cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației.

            Prezenta recomandare înlocuiește Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană.

         Adoptată la Luxemburg, 5 aprilie 2022.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            R. BACHELOT-NARQUIN

         (1)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_ro.pdf

         (2)  Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (JO L 462, 28.12.2021, p. 1).

         (3)  Texte adoptate - Impactul COVID-19 asupra tineretului și asupra sportului - miercuri, 10 februarie 2021 (europa.eu).

         (4)  JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

         (5)  Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare aStrategiei UE pentru tineret (2019-2021), COM/2021/636 final.

         (6)  Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Programului „Corpul european de solidaritate”. Activitățile de voluntariat pot avea loc în țări din afara UE:
      – astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/888, voluntariatul în cadrul componentei „participarea tinerilor la activități de solidaritate” poate avea loc într-o altă țară decât țara de reședință a participantului („voluntariat la nivel transfrontalier”) sau în țara de reședință a participantului („voluntariat la nivel național”). O altă țară decât țara de reședință a participantului poate fi o țară terță asociată programului sau o altă țară participantă;
      – astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/888, voluntariatul în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar poate fi efectuat numai în acele regiuni ale țărilor terțe în care se desfășoară activități și operațiuni de ajutor umanitar și nu este în curs niciun conflict armat internațional sau fără caracter internațional.
      În plus, astfel cum se prevede la articolul 2 punctul 3, la program pot participa și resortisanți ai țărilor terțe aflați „ în situație de ședere legală într-un stat membru, într-o țară terță asociată programului sau într-o altă țară participantă în temeiul prezentului regulament”.

         (7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:42018Y1218(01)&qid=1578414694481&from=EN.

         (8)  Evaluarea Strategiei UE pentru tineret și Recomandarea Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari, 2016.

         (9)  „Promovarea mobilității tinerilor voluntari și a solidarității transfrontaliere, un set de instrumente practice pentru actorii și părțile interesate din domeniul tineretului și recomandări pentru responsabilii de elaborarea politicilor”, elaborat de grupul de experți instituit de Comisia Europeană pentru a sprijini procesul de revizuire a Recomandării Consiliului din 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari, 2021 (activitate desfășurată în perioada septembrie 2019 - septembrie 2020).

         (10)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025, COM(2020) 625 final, disponibilă la EUR-Lex - 52020DC0625 - RO - EUR-Lex (europa.eu).

         (11)  Ar trebui menționat faptul că Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială prevede coordonarea drepturilor de securitate socială, inclusiv a prestațiilor de boală, în situații transfrontaliere și se aplică voluntarilor care se deplasează între statele membre.

         (12)  JO L 295, 21.11.2018, p. 32, anexa I, secțiunea E. Informații incluse în portalul „Europa ta”: Europa ta (europa.eu).

         (13)  COM(2020) 758 final.

         (14)  Youthpass este principalul instrument de recunoaștere și validare disponibil pentru toți participanții la programele Erasmus+ și Corpul european de solidaritate pentru a reflecta procesul de învățare și pentru a-și documenta rezultatele învățării în certificatul Youthpass.

         (15)  Decizia (UE) 2018/646 a Parlamentului European și a Consiliului din 18 aprilie 2018 privind un cadru comun pentru furnizarea unor servicii mai bune pentru aptitudini și calificări (Europass) și de abrogare a Deciziei nr. 2241/2004/CE (JO L 112, 2.5.2018, p. 42) instituie un cadru european pentru a sprijini transparența și înțelegerea aptitudinilor și a calificărilor dobândite în contexte formale, non-formale și informale, inclusiv prin experiență practică, mobilitate și voluntariat.

         (16)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

         (17)  „Evaluation of the EU Youth Strategy and the Council Recommendation on the mobility of young volunteers” (Evaluarea Strategiei UE pentru tineret și Recomandarea Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari) (europa.eu), 2016.

         (18)  Voluntarii nu sunt plătiți pentru timpul alocat, însă pot fi acoperite anumite cheltuieli limitate, de obicei, pentru deplasare, masă sau cazare și/sau alte mici cheltuieli personale.

         (19)  A se vedea aceeași definiție din Regulamentul (UE) 2021/888, articolul 2 punctul 4.

         (20)  Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public, (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

         (21)  Inclusiv informații despre procedurile de solicitare a unui card european de asigurări sociale de sănătate (CEASS) și informații detaliate cu privire la ceea ce este și nu este acoperit de sistemele naționale de sănătate.

         (22)  Portalul multilingv „Europa ta” în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1724, JO L 295, 21.11.2018, p. 1; secțiunea wiki pentru tineret a Portalului european pentru tineret; informații pe portalul Europa, de exemplu despre CEASS: Solicitarea unui card - Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune - Comisia Europeană (europa.eu).

         (23)  Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind cadrul pentru instituirea unui program european pentru activitățile pentru tineret (2020/C 415/01).

         (24)  Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Programului „Corpul european de solidaritate” și de abrogare a Regulamentelor (UE) 2018/1475 și (UE) nr. 375/2014 (JO L 202, 8.6.2021, p. 32).

         (25)  Pentru orientări privind punerea în aplicare, a se vedea Strategia privind incluziunea și diversitatea din cadrul Erasmus+ și al Corpului european de solidaritate: https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-12/implementation-inclusion-diversity_apr21_ro.pdf.

         (26)  În concordanță cu strategiile UE privind egalitatea și cadrele de politică pentru incluziunea anumitor grupuri discriminate și dezavantajate, adoptate în perioada 2020-2021: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025 [COM(2020) 565 final, 18 septembrie 2020], Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor [COM(2020) 620 final, 7 octombrie 2020], Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ [COM(2020) 698 final, 12 noiembrie 2020], Planul de acțiune privind integrarea și incluziunea [COM(2020) 758 final, 24 noiembrie 2020], Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap [COM(2021) 101 final, 3 martie 2021].

         (27)  Aceasta a fost deja o bună practică a fostului Serviciu european de voluntariat; în prezent, Corpul european de solidaritate oferă gratuit fiecărui voluntar un card european de tineret.

         (28)  Cu informațiile prevăzute la punctul 2 litera (a) din prezenta recomandare, precum și cu informații privind programele sau activitățile naționale de voluntariat.