title: Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2018

text:
               10.9.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 320/16

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 13 iulie 2018
      privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2018
      (2018/C 320/04)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european 2018 pentru coordonarea politicilor economice. Aceasta a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. De asemenea, la 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

                  (2)

                  Raportul de țară privind Danemarca pentru 2018 a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017 (3), măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice acestei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Danemarca în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

                  (3)

                  La 24 aprilie 2018, Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018, precum și Programul de convergență pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (4)

                  Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

                  (5)

                  În prezent, Danemarca face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2018, guvernul își propune să atingă un deficit global de 0,7 % din PIB în 2018 și să îndeplinească în continuare obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – pe întreaga perioadă de programare, până în 2025. Conform Programului de convergență pentru 2018, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 35,6 % în 2018, continuând să scadă până la 34,2 % în 2020, pentru a crește apoi până la puțin sub 40 % în 2025. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare respective este plauzibil pe perioada de programare. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se preconizează că excedentul soldului structural va fi de 0,3 % din PIB în 2018 și de 0,9 % din PIB în 2019, depășind cu puțin obiectivul Programului de convergență pentru 2018 și depășind obiectivul bugetar pe termen mediu. În general, Consiliul consideră că este de așteptat ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2018 și în 2019.

                  (6)

                  Asigurarea unei oferte de forță de muncă într-o perioadă de schimbări demografice și abordarea problemei incipiente a deficitului de forță de muncă din anumite sectoare reprezintă o condiție pentru ca Danemarca să înregistreze o creștere durabilă. Sunt șanse ridicate ca efectuarea de reforme pentru a spori ratele de participare la educația și formarea profesională și ratele de absolvire a acestui tip de învățământ, precum și adoptarea de măsuri menite să îmbunătățească dezvoltarea nivelului competențelor digitale să ducă la creșterea ofertei de lucrători calificați. În plus, ar fi util în acest sens să se întreprindă acțiuni pentru includerea în mai mare măsură a grupurilor marginalizate și dezavantajate pe piața muncii. Acest lucru este valabil în cazul tinerilor cu un nivel de instruire scăzut, al persoanelor cu o capacitate de muncă redusă și cu dizabilități și al persoanelor provenite dintr-un context de migrație. Recentele măsuri de integrare pe piața muncii au demarat încet, dar par să amelioreze situația refugiaților nou-veniți. Integrarea copiilor proveniți dintr-un context de migrație în sistemul educațional rămâne o provocare esențială, aceasta având drept consecință performanțe educaționale medii mai reduse decât cele ale altor copii.

                  (7)

                  O creștere mare a productivității este fundamentală pentru sprijinirea creșterii economice, pentru menținerea nivelului relativ ridicat de protecție socială din Danemarca și pentru asigurarea competitivității acestei țări. Deși nivelul de productivitate al Danemarcei este ridicat în comparație cu alte state membre, creșterea productivității este în scădere de multă vreme și există o gamă largă de posibile obstacole în calea creșterii productivității (care au fost identificate și de Consiliul danez pentru productivitate și de Autoritatea pentru concurență). În special, serviciile orientate spre piața națională au înregistrat o creștere lentă a productivității, în condițiile în care guvernul nu a luat în 2017 decât măsuri limitate pentru creșterea concurenței, iar o parte dintre actorii de pe piață, cum ar fi băncile de credit ipotecar, nu sunt expuși concurenței externe. Concurența slabă din anumite sectoare de servicii orientate spre piața națională (de exemplu comerțul cu amănuntul, sectorul financiar, distribuția utilităților, transporturile și produsele farmaceutice angro) afectează încă productivitatea, investițiile și crearea de locuri de muncă.

                  (8)

                  După câțiva ani de majorări substanțiale ale prețurilor locuințelor, apar riscuri de supraevaluare, în special în principalele zone urbane. Comitetul european pentru risc sistemic a emis o avertizare către opt țări din Uniune, printre care se numără și Danemarca, în care erau indicate vulnerabilități pe termen mediu din sectorul imobiliar rezidențial, provocate de creșterea prețurilor locuințelor, combinată cu un nivel mare de îndatorare a gospodăriilor. Gospodăriile au continuat să își reducă îndatorarea în 2017, dar nivelul acesteia rămâne printre cele mai ridicate din Uniune (ca procentaj din PIB) și mai mare decât nivelul justificat de fundamentul economic și de pragurile prudențiale, potrivit estimărilor Comisiei. În plus, proporția ipotecilor cu un nivel împrumut/venituri foarte ridicat crește constant din 2013, în special în Copenhaga și în jurul acestui oraș. Autoritățile daneze au adoptat mai multe măsuri macroprudențiale noi (în vigoare din 2018 și 2020) pentru a limita și mai mult contractarea de împrumuturi riscante și au introdus o reformă a impozitului pe proprietate (în vigoare din 2021), destinată să remedieze dezechilibrele regionale de la nivelul prețurilor locuințelor. Cu toate acestea, combinația dintre un raport împrumut/venituri foarte ridicat, datorii mari, sensibilitate ridicată a ratei dobânzii și prețuri ale locuințelor potențial supraevaluate face să crească riscul unei corecții a prețurilor, care ar putea afecta economia reală și sectorul bancar.

                  (9)

                  În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018, Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Danemarcei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de măsura în care acestea sunt conforme cu normele și orientările Uniunii.

                  (10)

                  Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018 prin prisma acestei evaluări și consideră (5) că este de așteptat ca Danemarca să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere,

            RECOMANDĂ ca, în perioada 2018-2019, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să facă să crească nivelul concurenței de pe piețele serviciilor orientate spre piața națională, de exemplu în domeniul distribuției utilităților și în sectorul financiar.

         Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2018.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            H. LÖGER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

         (3)  JO C 261, 9.8.2017, p. 1.

         (4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

         (5)  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2018

text:
               10.9.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 320/19

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 13 iulie 2018
      privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2018
      (2018/C 320/05)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european 2018 pentru coordonarea politicilor economice. Aceasta a ținut cont de pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 22 martie 2018. La 22 noiembrie 2017, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat și Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 22 martie 2018. La 14 mai 2018, Consiliul a adoptat o recomandare privind politica economică a zonei euro (3) („Recomandarea privind zona euro”).

                  (2)

                  În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Germania ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a recomandării privind zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos.

                  (3)

                  Raportul de țară al Germaniei din 2018 a fost publicat la 7 martie 2018. Acesta a evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 11 iulie 2017 (4), măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor specifice acestei țări din anii anteriori, precum și progresele realizate de Germania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 7 martie 2018. În urma analizei efectuate, Comisia a concluzionat că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, excedentul de cont curent care rămâne ridicat are relevanță transfrontalieră și reflectă un nivel modest al investițiilor în raport cu economiile, atât în sectorul privat, cât și în cel public. Excedentul, înregistrat în mare parte cu țări din afara Uniunii, s-a redus ușor din 2016 până în prezent și se preconizează că va scădea treptat ca urmare a creșterii cererii interne în anii următori, menținându-se însă, în perioada vizată de previziuni, la un nivel ridicat record. Deși în prezent se remarcă o tendință de reorientare a creșterii mai mult către cererea internă, atât consumul, cât și investițiile rămân la un nivel scăzut ca pondere în PIB, în pofida condițiilor ciclice și de finanțare favorabile și a nevoilor de investiții în infrastructură, pentru care există marjă de manevră bugetară. Deși s-au luat o serie de măsuri pentru consolidarea investițiilor publice, aceste eforturi nu s-au materializat încă într-o creștere durabilă a investițiilor publice ca pondere din PIB. Progresele privind punerea în aplicare a recomandărilor în alte domenii au fost, de asemenea, limitate.

                  (4)

                  Germania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2018 la 30 aprilie 2018, iar la 19 aprilie 2018 și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2018. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (5)

                  Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

                  (6)

               În prezent, Germania face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. Conform Programului de stabilitate pentru 2018, guvernul are în vedere să atingă un nivel al excedentului bugetar situat între 1 și 1
                      % din PIB în perioada 2018-2021. Obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 0,5 % din PIB – continuă să fie îndeplinit cu o anumită marjă de-a lungul întregii perioade acoperite de program. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat, ajungând la 53 % în 2021. Cu toate că Programul de stabilitate enumeră și descrie câteva măsuri prevăzute în acordul de coaliție din martie 2018, care ar antrena menținerea deficitului la aproximativ 1
                      % din PIB în perioada 2018-2021, acestea nu sunt încă incluse în previziunile Programului de stabilitate, nefiind încă adoptate. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare – și care nu a fost aprobat de un organism independent – este plauzibil (6). Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de aproximativ 1,2 % din PIB în 2018 și de 1,0 % din PIB în 2019, situându-se peste obiectivul bugetar pe termen mediu. Se estimează că datoria publică se va menține pe o traiectorie descendentă fermă. În ansamblu, conform opiniei exprimate de Consiliu, se preconizează că Germania se va conforma dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere în 2018 și 2019. În același timp, deși se estimează că obiectivul pe termen mediu va fi respectat, politicile bugetare și structurale ar putea fi mai bine valorificate pentru a susține creșterea investițiilor publice și private în cercetare, dezvoltare și inovare.

                  (7)

                  Investițiile publice reale au crescut susținut în perioada 2015-2017, tendință care reflectă eforturile guvernului de a consolida investițiile. Nivelul investițiilor publice este în creștere, însă, exprimată ca procent din PIB, această creștere este încă modestă, iar la nivel municipal se înregistrează restanțe semnificative în această privință, estimate la 4 % din PIB. Stocul de capital public este în continuare în scădere ca procent din PIB, datorită investițiilor nete negative la nivel municipal (de aproximativ 6 miliarde EUR pe an în perioada 2010-2016). Acoperirea restanțelor în materie de investiții la nivel municipal ar necesita investiții publice anuale suplimentare de 0,3 % din PIB în următorii 10 ani. Investițiile, exprimate ca procent din stocul de capital din sectorul public, și investițiile publice, exprimate ca procent din cheltuielile publice, se situează sub media zonei euro. O agenție de servicii creată pentru a susține realizarea de investiții publice la nivel municipal a devenit operațională în 2017, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a acoperi restanțele în materie. Date fiind condițiile bugetare favorabile, această situație indică faptul că ar trebui luate măsuri pentru suplimentarea investițiilor la toate nivelurile de guvernare, în special la nivel regional și municipal.

                  (8)

                  Cheltuielile publice alocate pentru educație au rămas la nivelul de 4,2 % din PIB în 2016, sub media Uniunii de 4,7 %. Cheltuielile cu educația și cercetarea s-au menținut la 9,0 % din PIB în 2016, situându-se astfel sub obiectivul național de 10 %, ceea ce corespunde unui deficit de investiții estimat la aproximativ 33 de miliarde EUR. Cu toate că în termeni reali cheltuielile cu educația au crescut, persistă restanțe considerabile în materie de investiții. În același timp, provocări precum creșterea numărului de studenți, numărul insuficient de profesori și extinderea suplimentară a structurilor de învățământ și îngrijire a copiilor preșcolari vor necesita finanțare din fonduri publice. Este esențial ca Germania să aloce fonduri suplimentare pentru educație și cercetare și inovare pentru a asigura creșterea potențială a țării.

                  (9)

                  Digitalizarea economiei germane progresează lent, iar țara se confruntă cu provocări considerabile în această privință. Există un decalaj digital evident între zonele urbane și cele rurale în ceea ce privește acoperirea rețelelor de internet de mare viteză (rețele de acces de generație următoare de până la 30 Mbit) (numai 54 % în zonele rurale). Germania este în urmă în ceea ce privește desfășurarea în teritoriu a rețelelor în bandă largă de foarte mare capacitate (> 100 Mbiți). Doar o mică parte din teritoriul Germaniei (7,3 %) este acoperită de rețele de acces prin fibră optică de înaltă performanță, față de media Uniunii de 26,8 %. În schimb, modernizarea rețelelor prin cablu de cupru existente (vectorizarea) a continuat să fie soluția tehnologică preferată a operatorului tradițional dominant. Multe servicii se bazează pe conectivitate la viteze foarte mari, iar în 2017 25,3 % din întreprinderile germane s-au plâns de faptul că au conexiuni la internet prea lente pentru nevoile lor reale de afaceri. Lipsa unei astfel de conectivități descurajează investițiile, în special investițiile întreprinderilor mici și mijlocii, dintre care multe sunt situate în zonele rurale și semirurale. Performanța serviciilor publice digitale și a serviciilor de e-sănătate este, la rândul său, mult sub media Uniunii.

                  (10)

                  Investițiile în cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor sunt în creștere, iar Germania mai are puțin până să realizeze obiectivul asumat în Strategia Europa 2020 în materie de intensitate a cercetării și a dezvoltării. Cu toate acestea, investițiile sunt direcționate tot mai mult către marile întreprinderi și către sectoarele de producție de înaltă și medie tehnologie, în timp ce fondurile alocate întreprinderilor mici și mijlocii sunt în scădere. Au fost luate o serie de măsuri pentru a consolida activitatea antreprenorială, în special prin atragerea de investiții private în capitalul de risc. Cu toate acestea, piața de capital de risc a Germaniei este în continuare mai puțin dezvoltată decât cea a altor lideri mondiali în domeniul inovării.

                  (11)

                  În ciuda unor îmbunătățiri constatate în ultimii ani, sistemul fiscal din Germania rămâne ineficient, în special din cauza complexității sale și a faptului că afectează procesul decizional, de exemplu în ceea ce privește investițiile, finanțarea și participarea pe piața forței de muncă. Germania se bazează într-o măsură destul de mare pe impozitele directe pentru a obține venituri și se pot lua măsuri pentru a reduce impactul perturbator al impozitării directe sau pentru a face trecerea către aplicarea unor impozite cu un potențial perturbator mai mic pe bunurile imobiliare, bunurile moștenite și pe consum. Nivelul impozitelor și al contribuțiilor sociale aplicate veniturilor salariale era în 2015 pe locul șase în topul celor mai mari din Uniune. Costul capitalului și rata medie a impozitului pe profit, care diferă de la o regiune la alta, sunt printre cele mai ridicate din Uniune (28,2 % ca agregat național, în comparație cu media Uniunii de 20,9 %). Impozitul pe profit, impozitul comercial local și suprataxa de solidaritate alcătuiesc împreună un sistem de impozitare a întreprinderilor complex, care presupune costuri ridicate pentru administrațiile fiscale și are un efect perturbator asupra nivelului investițiilor și a locului în care se realizează acestea. În plus, impozitul pe profit afectează deciziile de finanțare, favorizând finanțarea prin îndatorare, al cărei nivel este pe locul șapte în Uniune. Reducerea costurilor capitalului propriu ar putea consolida investițiile private și piața relativ subdezvoltată a capitalului de risc. În plus, dispozițiile privind reportarea pierderilor rămân relativ stricte, limitând suma care poate fi reportată la 60 % din venitul impozabil într-un an dat.

                  (12)

                  În Germania, reglementările în domeniu sunt în continuare foarte restrictive, în special în ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, profesiile reglementate și formalitățile administrative pentru prestarea transfrontalieră de servicii. Principalele restricții se referă, printre altele, la forma juridică și la acționariat. Fluctuația personalului în sectoare-cheie ale serviciilor pentru întreprinderi, cum ar fi activitățile juridice, de contabilitate, de arhitectură și inginerie este sub media Uniunii, iar ratele de exploatare brute în aceste sectoare sunt peste medie, ceea ce indică o presiune concurențială mai scăzută. Având în vedere rolul serviciilor ca intrări intermediare, o reglementare mai puțin restrictivă a serviciilor ar spori productivitatea industriilor mari consumatoare de servicii din aval.

                  (13)

                  Performanțele pieței forței de muncă a Germaniei sunt foarte bune. Șomajul a scăzut la un nivel record de 3,6 % în al patrulea trimestru al anului 2017, iar rata de ocupare a ajuns la 79,8 %. Nivelul șomajului în rândul tinerilor (6,8 % în 2017) este printre cele mai scăzute din Uniune. Germania se confruntă cu lipsuri din ce în ce mai acute de forță de muncă calificată, în condițiile în care potențialul pentru piața forței de muncă al anumitor grupuri rămâne neexploatat. Proporția persoanelor care lucrează cu fracțiune de normă, în special a femeilor și a persoanelor care provin din familii de migranți și care au responsabilități de îngrijire, este printre cele mai ridicate din Uniune. În ceea ce privește femeile, printre factorii-cheie responsabili pentru această situație se numără factorii de descurajare a alegerii unor programe de lucru mai lungi, împreună cu insuficiența unor structuri de îngrijire a copiilor și a unor unități școlare care să ofere încadrare și după orele de școală. Anumite norme fiscale, în special cele referitoare la cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei și la lucrătorii cu salarii mici, și efectul de dependență întreținut de pragul de venit de 450 EUR stabilit pentru mini-joburi au descurajat și mai mult alegerea unor programe de lucru mai lungi. Germania are una dintre cele mai ridicate sarcini fiscale asupra persoanele cu venituri reduse, dintre care majoritatea sunt femei. Pe lângă procentul ridicat al femeilor care lucrează cu fracțiune de normă, în Germania se înregistrează și una dintre cele mai mari diferențe între femei și bărbați în ceea ce privește lucrul cu fracțiune de normă din Uniune (37,5 % față de media Uniunii de 23,1 %). Această stare de fapt contribuie la o diferență foarte importantă de remunerare între femei și bărbați în Germania.

                  (14)

                  Creșterea salariului nominal a rămas moderată în 2017, la 2,4 %, în pofida unei rate a șomajului extrem de scăzute și a unui nivel ridicat al locurilor de muncă vacante. Această rată relativ modestă este cauzată parțial de creșterea lentă a productivității în sectorul serviciilor, de recurgerea pe scară limitată la negocierea de convenții colective de muncă în unele sectoare și de reducerea șomajului structural. Reacția la reluarea tendinței de creștere a inflației a fost limitată, creșterea salariilor reale scăzând de la 1,8 % în 2016 la 0,7 % în 2017. Contractele colective de muncă încheiate la începutul anului 2018 ar putea conduce la o accelerare a creșterii salariilor; evoluțiile din acest domeniu merită să fie monitorizate. Proporția persoanelor cu venituri salariale scăzute rămâne ridicată și ar putea fi luate măsuri pentru mărirea numărului de ore lucrate în deciliile de câștiguri salariale corespunzând salariilor mai mici. Creșterea imigrației nu a împiedicat creșterea salariilor în segmentele economiei cu câștiguri salariale mai mici. Introducerea salariului minim obligatoriu general în 2015 și creșterea sa ulterioară în 2017 a dus la creșterea salariilor din partea de jos a scalei de salarizare. Pe lângă creșterile salariale, partenerii sociali se concentrează în actuala rundă de negocieri salariale asupra flexibilității programului de lucru.

                  (15)

                  Germania are în general un sistem solid de protecție socială. Cu toate acestea, rata persoanelor expuse riscului de sărăcie din populația totală a crescut constant până în 2015, tendința fiind ușor inversată în 2016. Inegalitatea veniturilor a început, de asemenea, să scadă în 2015, înregistrându-se o ușoară reducere a raportului S80/S20 ca urmare a creșterii veniturilor gospodăriilor mai sărace. De asemenea, recenta îmbunătățire înregistrată, în 2016, în ceea ce privește sărăcia persoanelor încadrate în muncă a fost modestă și s-a resimțit numai în rândul bărbaților.

                  (16)

                  Germania ar putea îmbunătăți legătura lucrătorilor în vârstă cu piața forței de muncă, ceea ce ar duce la creșterea prestațiilor de bătrânețe, ar stimula producția potențială, ar permite adaptarea la o piață a forței de muncă rigidă și ar reduce nevoia de realizării de economii precauționare pentru bătrânețe. Riscurile la adresa sustenabilității bugetare sunt în prezent mici, în mare parte datorită unui nivel relativ ridicat al excedentului primar. Cu toate acestea, potrivit Raportului din 2018 privind îmbătrânirea populației, Germania ar urma să cunoască, față de celelalte state din Uniune, una dintre cele mai mari creșteri ale cheltuielilor cu pensiile până în 2070. În 2016, riscul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă (de peste 65 de ani) era, la 17,6 %, peste media Uniunii de 14,7 %. Se estimează că deteriorarea viitoare a adecvării pensiilor din primul pilon statutar va spori riscul de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă, în special al persoanelor cu venituri reduse, al persoanelor cu contracte de muncă atipice și al celor cu un parcurs profesional marcat de întreruperi. Decalajul de pensii dintre femei și bărbați este unul dintre cele mai mari din Uniune. În același timp, deși rata de ocupare în rândul lucrătorilor cu vârsta cuprinsă între 60 și 64 de ani (58,4 % în 2017) este printre cele mai ridicate din Uniune, pentru lucrătorii cu vârsta cuprinsă între 65 și 69 de ani, aceasta se încadrează în treimea mediană a statelor membre (16,1 %).

                  (17)

                  Contextul socioeconomic rămâne un factor determinant al rezultatelor educaționale și al integrării pe piața forței de muncă. Potrivit Programului din 2015 pentru evaluarea internațională a elevilor, la materiile științifice, contextul socioeconomic contribuie la o diferență a rezultatelor școlare de trei ani de școlarizare între cea mai de jos și cea mai de sus cuartilă socială. Datele naționale confirmă această corelație semnificativă și pentru învățământul primar. Elevii care provin din familii de migranți se confruntă cu dificultăți deosebite în acest sens. În comparație cu elevii autohtoni, există o probabilitate mult mai mare ca elevii care provin din familii de migranți să obțină rezultate slabe la competențele de bază și să părăsească școala mai devreme sau să renunțe la studiile universitare. Totodată, potențialul pe piața forței de muncă al persoanelor care provin din familii de migranți nu este exploatat pe deplin. În 2017, rata de ocupare în rândul resortisanților țărilor terțe (cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani) era cu peste 27 de puncte procentuale mai mică decât a resortisanților germani (și cu 32 de puncte procentuale mai mică în cazul femeilor resortisante ale unei țări terțe). Participarea angajaților la programe de învățare în rândul adulților este o sursă de preocupare pentru viitoarele performanțe de pe piața forței de muncă ale lucrătorilor, în special pentru cele 7,5 milioane de persoane adulte slab calificate care nu au competențe de bază în materie de scris și citit.

                  (18)

                  În contextul semestrului european 2018, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2018. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2018, Programul național de reformă pentru 2018, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Germaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de gradul lor de conformitate cu normele și orientările Uniunii.

                  (19)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2018 prin prisma acestei evaluări și a emis un aviz (7) conform căruia este de așteptat ca Germania să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

                  (20)

                  Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2018 și Programul de stabilitate pentru 2018. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos,

            RECOMANDĂ ca, în 2018 și în 2019, Germania să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Continuând să respecte obiectivul pe termen mediu, să apeleze la politicile bugetare și structurale existente pentru a asigura o creștere susținută a investițiilor publice și private, în special în materie de educație, cercetare și inovare la toate nivelurile de guvernare, în special la nivel regional și municipal. Să își intensifice eforturile pentru a asigura disponibilitatea infrastructurii de bandă largă de foarte mare capacitate la nivelul întregii țări. Să îmbunătățească eficiența sistemului de impozitare și capacitatea acestuia de a favoriza investițiile. Să stimuleze concurența în domeniul serviciilor pentru întreprinderi și al profesiunilor reglementate.

                  2.

                  Să reducă factorii care îi descurajează pe lucrători să lucreze mai multe ore, inclusiv sarcina fiscală mare asupra forței de muncă, în special în cazul persoanelor cu salarii mici și al celor care sunt a doua persoană care contribuie la venitul familiei. Să ia măsuri pentru a promova prelungirea vieții profesionale. Să creeze condiții favorabile unei creșteri mai mari a salariilor, respectând rolul partenerilor sociali. Să îmbunătățească rezultatele școlare și nivelul de competență al grupurilor defavorizate.

         Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2018.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            H. LÖGER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 179, 25.5.2018, p. 1.

         (4)  JO C 261, 9.8.2017, p. 1.

         (5)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

         (6)  În conformitate cu Regulamentul privind previziunile economice ale guvernului federal (Vorausschätzungsverordnung), adoptat de Ministerul Economiei și Energiei cu acordul Ministerului de Finanțe și care intră în vigoare în iulie 2018, grupul comun de proiect privind previziunile economice (Gemeinschaftsdiagnose) a fost desemnat drept organismul independent responsabil cu evaluarea previziunilor economice care au stat la baza proiectelor de planuri bugetare și a programelor de stabilitate în sensul Legii privind previziunile economice (Vorausschätzungsgesetz).

         (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 4 decembrie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România

text:
               21.12.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 460/1

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 4 decembrie 2018
      în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România
      (2018/C 460/01)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  La 16 iunie 2017, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), că România a înregistrat în 2016 o abatere semnificativă constatată de la obiectivul bugetar pe termen mediu de -1 % din PIB. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 16 iunie 2017, Consiliul a adresat României o recomandare prin care această țară era invitată să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB. La 5 decembrie 2017, Consiliul a constatat că România nu a luat măsuri eficace în urma recomandării din 16 iunie 2017 și a emis o nouă recomandare. În noua recomandare, Consiliul solicita României să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB. La 22 iunie 2018, Consiliul a constatat că România nu a luat măsuri eficace în urma recomandării revizuite din 5 decembrie 2017.

                  (2)

                  La 22 iunie 2018, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din TFUE, că și în 2017, în România a existat o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 22 iunie 2018, Consiliul a adresat României o recomandare (2) prin care această țară era invitată să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (3) nu depășește 3,3 % în 2018 și 5,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB în fiecare an. Consiliul a recomandat totodată României să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară urmau să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 octombrie 2018 ca termen până la care România trebuia să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării respective din 22 iunie 2018.

                  (3)

                  La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat României să se asigure că în 2018 și 2019 se va conforma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu (4).

                  (4)

                  În 27 și 28 septembrie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în conformitate cu articolul -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților române pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 21 noiembrie 2018. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice.

                  (5)

                  La 16 octombrie 2018, autoritățile române au prezentat raportul privind măsurile eficace luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 (5). Având în vedere informațiile furnizate de autorități în raportul lor și evaluarea globală bazată pe previziunile Comisiei din toamna anului 2018, Consiliul a concluzionat la 21 noiembrie 2018 că România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018.

                  (6)

                  Având în vedere absența unor acțiuni eficace din partea României și abaterea cumulată considerabilă de la traiectoria de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, este oportun să se adreseze României o recomandare revizuită privind măsurile adecvate care trebuie luate, în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE.

                  (7)

                  Deficitul structural al României a crescut cu 2,1 % din PIB în 2016 și cu 1,2 % din PIB în 2017. Acesta a atins 3,4 % din PIB în 2017 și, conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, se va stabiliza, în mare măsură, începând cu 2018. Pentru a corecta abaterea cumulată și pentru a reașeza România pe o traiectorie de ajustare adecvată în urma derapajelor din trecut, efortul structural de 0,8 % din PIB care a fost recomandat de Consiliu la 22 iunie 2018 ar trebui să fie completat de un efort suplimentar. Un efort suplimentar de 0,2 % din PIB pare adecvat având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Acest efort suplimentar ar accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu fără a pune în pericol creșterea economică.

                  (8)

                  Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1,0 % din PIB în 2019 este în concordanță cu o rată de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 4,5 % în 2019.

                  (9)

                  Previziunile Comisiei din toamna anului 2018 indică o deteriorare a soldului structural, cu 0,1 % din PIB, în 2019. Prin urmare, o îmbunătățire structurală de 1,0 % din PIB impune adoptarea unor măsuri cu un randament structural total de 1,1 % din PIB în 2019, față de scenariul de referință actual din previziunile Comisiei din toamna anului 2018.

                  (10)

                  Previziunile Comisiei din toamna anului 2018 estimează un deficit public de 3,4 % în 2019, procent care depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Ajustarea structurală necesară pare a fi adecvată și pentru a asigura faptul că în 2019 România respectă cu o marjă valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB.

                  (11)

                  Faptul că nu s-a dat curs recomandărilor anterioare de corectare a abaterii semnificative constatate și riscul de depășire a valorii de referință din tratat impun luarea unor măsuri urgente pentru ca politica fiscală a României să fie repusă pe o traiectorie prudentă.

                  (12)

                  Pentru atingerea țintelor bugetare recomandate, este esențial ca România să adopte și să pună în aplicare cu strictețe măsurile necesare și să monitorizeze îndeaproape evoluția cheltuielilor curente.

                  (13)

                  Cerințele formulate în prezenta recomandare înlocuiesc elementele corespunzătoare stabilite în recomandarea bugetară cuprinsă în Recomandarea Consiliului adresată României la 13 iulie 2018.

                  (14)

                  România ar trebui să prezinte Consiliului un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare până la 15 aprilie 2019, eventual în cadrul Programului său de convergență prezentat în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (15)

                  Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

            RECOMANDĂ CA ROMÂNIA:

                  1.

                  să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 4,5 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB, punând astfel România pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

                  2.

                  să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, iar măsurile de consolidare bugetară să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii;

                  3.

                  să prezinte Consiliului, până la 15 aprilie 2019, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări; raportul ar trebui să prezinte măsuri detaliate în mod suficient și anunțate în mod credibil, incluzând impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru 2019.

         Prezenta recomandare se adresează României.
         Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2018.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            H. LÖGER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 223, 27.6.2018, p. 3).

         (3)  Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional (one-off), atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (4)  Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018 privind Programul național de reformă al României pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2018 (JO C 320, 10.9.2018, p. 98).

         (5)  Disponibil la adresa http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: Recomandarea Consiliului din 4 decembrie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria

text:
               21.12.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 460/4

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 4 decembrie 2018
      în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria
      (2018/C 460/02)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf,
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      întrucât:

                  (1)

                  La 22 iunie 2018, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), că, în Ungaria, a existat o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și a emis o recomandare ca Ungaria să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (2) nu depășește 2,8 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB (3). Acesta a recomandat, de asemenea, ca Ungaria să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului, în timp ce măsurile de consolidare bugetară urmau să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 octombrie 2018 ca termen până la care Ungaria să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării respective.

                  (2)

                  La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Ungariei să se asigure că în 2018 se va conforma Recomandării Consiliului din 22 iunie 2018 (4) cu scopul de a corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Pentru 2019, s-a recomandat ca Ungaria să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,9 %, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,75 % din PIB.

                  (3)

                  În 18 și 19 septembrie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în Ungaria, în vederea monitorizării la fața locului în temeiul articolului -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților maghiare pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 21 noiembrie 2018. Ulterior, constatările respective au fost făcute publice.

                  (4)

                  La 15 octombrie 2018, autoritățile maghiare au prezentat raportul privind măsurile eficace luate ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 (5). Având în vedere informațiile furnizate de autorități în raport și evaluarea globală bazată pe previziunile Comisiei din toamna anului 2018, Consiliul a concluzionat la 21 noiembrie 2018 că Ungaria nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018.

                  (5)

                  Având în vedere absența unor măsuri eficace din partea Ungariei și abaterea cumulată considerabilă a acesteia de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, este oportun să se adreseze Ungariei o recomandare revizuită, în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE, cu privire la măsurile adecvate care trebuie luate.

                  (6)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, deficitul structural al Ungariei a crescut cu 1,7 % din PIB la 3,4 % în 2017 și se preconizează că va continua să se deterioreze cu 0,4 % din PIB, ajungând la 3,8 % în 2018. Drept rezultat, potrivit estimărilor, deficitul structural s-a abătut cu 2,3 % din PIB de la obiectivul său bugetar pe termen mediu de 1,5 % în 2018.

                  (7)

                  Pentru a corecta abaterile cumulate și pentru a reașeza Ungaria pe o traiectorie de ajustare adecvată în urma derapajelor din trecut, ajustarea structurală anuală recomandată de 0,75 % din PIB pentru 2019 stabilită în Recomandarea Consiliului adresată Ungariei la 13 iulie 2018 ar trebui să fie completată de un efort suplimentar și susținut. Un efort suplimentar de 0,25 % din PIB pare adecvat, având în vedere amploarea abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Acest efort suplimentar va accelera ritmul ajustării în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.

                  (8)

                  Îmbunătățirea necesară a soldului structural cu 1,0 % din PIB în 2019 este în concordanță cu rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de maximum 3,3 % în 2019.

                  (9)

                  Îmbunătățirea structurală de 1,0 % din PIB în 2019 se traduce prin necesitatea de a adopta măsuri cu un randament structural total de 0,5 % din PIB față de scenariul de referință actual pentru 2019 formulat în previziunile Comisiei din toamna anului 2018, dată fiind îmbunătățirea preconizată a soldului structural în 2019.

                  (10)

                  Cerințele pentru 2019, formulate în prezenta recomandare, înlocuiesc elementele corespunzătoare stabilite în recomandarea bugetară cuprinsă în Recomandarea Consiliului adresată Ungariei la 13 iulie 2018.

                  (11)

                  Ungaria ar trebui să prezinte Consiliului un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare până la 15 aprilie 2019, eventual în cadrul Programului său de convergență prezentat în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

                  (12)

                  Este oportun ca prezenta recomandare să fie făcută publică,

            RECOMANDĂ UNGARIEI:

                  1.

                  să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din PIB, punând astfel Ungaria pe o traiectorie de ajustare adecvată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu;

                  2.

                  să utilizeze orice venit excepțional în vederea reducerii deficitului; măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii;

                  3.

                  să prezinte Consiliului, până la 15 aprilie 2019, un raport referitor la măsurile pe care le-a luat pentru a da curs prezentei recomandări; raportul ar trebui să prezinte măsuri detaliate în mod suficient și anunțate în mod credibil, incluzând impactul bugetar al fiecăreia dintre acestea, precum și previziuni bugetare detaliate și actualizate pentru 2019.

         Prezenta recomandare se adresează Ungariei.
         Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2018.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            H. LÖGER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional (one-off), atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

         (3)  Recomandarea Consiliului din 22 iunie 2018 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 223, 27.6.2018, p. 1).

         (4)  Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2018 (JO C 320, 10.9.2018, p. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Recomandarea (UE) 2018/2050 a Comisiei din 19 decembrie 2018 privind alinierea domeniului de aplicare și a condițiilor aplicabile licențelor generale de transfer pentru demonstrație și evaluare, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului [notificată cu numărul C(2018) 8598] (Text cu relevanță pentru SEE.)

text:
               21.12.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 327/89

      RECOMANDAREA (UE) 2018/2050 A COMISIEI
      din 19 decembrie 2018
      privind alinierea domeniului de aplicare și a condițiilor aplicabile licențelor generale de transfer pentru demonstrație și evaluare, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului

            [notificată cu numărul C(2018) 8598]

      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), statele membre sunt obligate să publice cel puțin patru licențe generale de transfer.

                  (2)

                  Licențele generale de transfer reprezintă un element-cheie al sistemului simplificat de acordare a licențelor introdus prin Directiva 2009/43/CE.

                  (3)

                  Diferențele în ceea ce privește domeniul de aplicare al licențelor generale de transfer publicate de statele membre din punctul de vedere al produselor din domeniul apărării reglementate și condițiile divergente aplicate transferurilor acestor produse ar putea îngreuna punerea în aplicare a Directivei 2009/43/CE și realizarea obiectivului său de simplificare. Alinierea abordărilor naționale în ceea ce privește domeniul de aplicare și condițiile aplicabile transferurilor efectuate în temeiul licențelor generale de transfer publicate de statele membre constituie elemente importante pentru a asigura atractivitatea și utilizarea respectivelor licențe.

                  (4)

                  În concluziile sale din 18 mai 2015, Consiliul a reiterat necesitatea implementării și a aplicării, printre altele, a Directivei 2009/43/CE. În urma adoptării a două recomandări anterioare privind licențele generale de transfer pentru forțele armate (2) și pentru destinatarii autorizați (3), Comisia a anunțat în Planul de acțiune european în domeniul apărării (4) și în Raportul privind evaluarea Directivei privind transferurile (5) că se concentrează asupra celorlalte două licențe generale de transfer, care acoperă transferurile în scopul demonstrației, al evaluării, al expunerii în expoziții, al reparării și al întreținerii.

                  (5)

                  Inițiativa prezentei recomandări a fost puternic susținută de reprezentanții statelor membre în cadrul comitetului instituit prin articolul 14 din Directiva 2009/43/CE. Orientările stabilite în recomandare reflectă discuțiile din cadrul unui grup de experți instituit în cadrul acestui comitet.

                  (6)

                  Prezenta recomandare se aplică listei comune a Uniunii Europene cuprinzând produsele din domeniul apărării (corespunzând Listei comune a Uniunii Europene cuprinzând produse militare), astfel cum este prevăzută în anexa la Directiva 2009/43/CE. Prezenta recomandare va fi actualizată atunci când va fi necesar pentru a reflecta viitoarele actualizări ale listei cuprinzând produsele din domeniul apărării.

                  (7)

                  Pe baza discuțiilor cu statele membre și luând în considerare caracteristicile produselor (inclusiv excepțiile), cum ar fi, de exemplu, sensibilitatea lor, produsele din domeniul apărării enumerate la punctul 1.1 din prezenta recomandare constituie o listă minimă și neexhaustivă a produselor pentru care statele membre permit transferul în baza LGT-DE naționale. Aceasta înseamnă că LGT-DE publicate de un stat membru pot permite, de asemenea, transferul de alte produse din domeniul apărării incluse în anexa la Directiva 2009/43/CE care nu sunt enumerate în prezenta recomandare.

                  (8)

                  În contextul discuțiilor privind această recomandare, statele membre au reamintit că sunt obligate prin angajamentele asumate în temeiul legislației europene, cum ar fi Poziția comună 2008/944/PESC (6) a Consiliului și angajamentele internaționale în domeniul controlului exporturilor. În acest context, statele membre au recunoscut declarația „Angajamentul politic al statelor membre privind securitatea aprovizionării” (7),

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      1.   LICENȚE GENERALE DE TRANSFER PENTRU DEMONSTRAȚIE ȘI EVALUARE

      Statelor membre li se recomandă să își adapteze licențele generale de transfer pentru demonstrație și evaluare în conformitate cu următoarele elemente.
      1.1.   Produsele din domeniul apărării care sunt eligibile pentru transfer în temeiul licenței generale de transfer pentru demonstrație și evaluare, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2009/43/CE

      Următoarele categorii ML reprezintă o subclasă a listei cu produse din domeniul apărării, astfel cum figurează în anexa la Directiva 2009/43/CE. Licența generală de transfer pentru demonstrație și evaluare („LGT-DE”) permite, cel puțin, transferul produselor din domeniul apărării menționate la categoriile ML de mai jos. Statele membre pot alege să includă mai multe categorii ML cu produse din domeniul apărării corespunzătoare în LGT-DE din țara lor.
      Lista minimă de categorii ML care trebuie acoperită:

                  —

                  ML 3. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              submunițiile care intră sub incidența Convenției privind munițiile cu dispersie;

                              —

                              proiectile dirijate pe porțiunea finală a traiectoriei;

                              —

                              muniții, proiectile și încărcături de propulsie, special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML 5. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul 5.b) sisteme de descoperire, marcare, telemetrare, supraveghere sau urmărire a țintelor; echipamente de descoperire, prelucrare a datelor, recunoaștere sau identificare; și echipamente de integrare a senzorilor;

                              —

                              subpunctul 5.c) echipamente de contraacțiune pentru produsele specificate la ML5.a. sau ML5.b.

                        Toate mărfurile trebuie să fie livrate fără o componentă cifru și fără o bază de date integrată.

                  —

                  ML 6. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              vehiculele complete care intră sub incidența subpunctului ML6.a);

                              —

                              șasiuri și turele care intră sub incidența subpunctului ML6.a);

                              —

                              Echipamente și componente ale echipamentelor excluse din alte categorii ML.

                  —

                  ML 7. Următoarele articole se includ:

                              —

                              subpunctul 7.f) echipamente de protecție și decontaminare, special concepute sau modificate pentru utilizări militare, componente și amestecuri chimice;

                              —

                              subpunctul 7.g) echipamente special concepute sau modificate pentru utilizări militare, concepute sau modificate pentru detecția sau identificarea materialelor specificate la ML7.a., ML7.b. sau ML7.d., precum și componente special concepute pentru acestea.

                  —

                  ML 8. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              toate substanțele care prezintă toate caracteristicile următoare:

                                          —

                                          o viteză de detonare egală sau mai mare de 8 000 m/s;

                                          —

                                          densitate egală sau mai mică de 1,80 g/cm3;

                              —

                              toți explozivii, după cum urmează, și amestecurile aferente:

                                          —

                                          subpunctul 8.a.15) HNS (hexanitrostilben) (CAS 20062-22-0);

                                          —

                                          subpunctul 8.a.21) RDX și derivate, după cum urmează:

                                                      —

                                                      RDX (ciclotrimetilentrinitramină, ciclonit, T4, hexahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazină; 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-ciclohexan; hexogen sau hexogene) (CAS 121-82-4);

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 sau 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazaciclohexanonă) (CAS 115029-35-1);

                                          —

                                          subpunctul 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6).

                              —

                              Toate substanțele care ar putea fi utilizate direct sau indirect în producția de arme cu submuniții care intră sub incidența Convenției privind munițiile cu dispersie, semnată la Oslo la 3 decembrie 2008, cu excepția statelor membre care au ratificat Convenția privind munițiile cu dispersie.

                  —

                  ML 9. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              navele de război complete (de suprafață sau subacvatice) care intră sub incidența subpunctului ML9.a);

                              —

                              corpurile de nave complete;

                              —

                              subpunctul ML9.a)2.d) sistemele active de contramăsuri specificate la ML4.b, ML5.c. sau ML11.a;

                              —

                              subpunctul ML9.b)4. sistemele de ‚propulsie independentă de aer’ (AIP), special concepute pentru submarine;

                              —

                              subpunctul ML9.d) plase antisubmarin și antitorpilă, special concepute pentru utilizări militare;

                              —

                              articolele de la ML9.c) dispozitive de detecție subacvatică special concepute pentru utilizări militare, sistemele de comandă ale acestora și componente pentru acestea special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML 10. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              aeronave complete, vehicule mai ușoare decât aerul, vehicule aeriene fără pilot care se încadrează la subpunctul ML10.a), ML10.b) sau ML10.c);

                              —

                              fuzelaj pentru aeronave de luptă și elicoptere de luptă;

                              —

                              motoare pentru aeronave de luptă;

                              —

                              Echipamente și componente ale echipamentelor excluse din alte categorii ML.

                  —

                  ML 11. Următoarele articole se includ:

                              —

                              subpunctul ML11.a)g. echipamente de ghidare și de navigație, cu excepția articolelor special concepute sau modificate pentru rachete nedirijate, rachete dirijate, vehicule de lansare spațială și vehicule aeriene fără pilot („UAV”);

                              —

                              subpunctul ML11.a)h. echipamente digitale de radiocomunicații cu difuziune troposferică;

                              —

                              subpunctul ML11.a)j. sisteme automate de comandă și control.

                  —

                  ML 13. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML 15. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul ML15.f).

                  —

                  ML 16. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              orice articole legate de produse legate de tehnologia balistică și de proliferarea CBRN.

                  —

                  ML 17. Următoarele articole se includ:

                              —

                              subpunctul ML17.b) echipamente pentru construcții, special concepute pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.d) echipamente pentru unități de geniu, special concepute pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.j) ateliere mobile de reparații special concepute sau ‚modificate’ pentru întreținerea și repararea echipamentelor militare;

                              —

                              subpunctul ML17.k) generatoare de energie pentru câmpul de luptă special concepute sau ‚modificate’ pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.l) containere special concepute sau ‚modificate’ pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.m) feriboturi, altele decât cele specificate în altă parte în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare, poduri și pontoane special concepute pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.o) echipamente de protecție „laser”, special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML 21. Următoarele articole se includ:

                              —

                              subpunctul ML21.a) „software” special conceput sau modificat pentru utilizarea articolelor enumerate în LGT;

                              —

                              subpunctul ML21.b)4. „software” special conceput pentru utilizări militare și special conceput pentru aplicații de comandă, comunicații, control și informații (C3I) sau de comandă, comunicații, control, computer și informații (C4I).

                  —

                  ML 22. Sunt incluse următoarele:

                              —

                              numai tehnologia necesară pentru utilizarea bunurilor permise în cadrul aceleiași licențe generale de transfer.

            1.2.   Condiții care trebuie să fie încorporate în licența generală de transfer pentru demonstrație și evaluare

      Lista următoare nu este exhaustivă. Cu toate acestea, alte condiții adăugate de un stat membru nu trebuie să intre în contradicție sau să afecteze condițiile enumerate mai jos.

                  Validitate geografică

                  :

                  Spațiul Economic European (8)

                  Transfer pentru demonstrație

                  :

                  Transferul unui produs din domeniul apărării în vederea utilizării într-un mediu care simulează condițiile de exploatare. Termenul „transfer pentru demonstrație” reglementează testele de tragere pentru arme.

                  Transfer pentru evaluare

                  :

                  Transferul unui produs din domeniul apărării în vederea testării produsului și a schimbului de rezultate ale testelor. Termenul „transfer în vederea evaluării” se referă la transferul de tehnologie pentru schimbul de rezultate ale testelor.

                  Retransfer

                  :

                  Statele membre aleg una dintre următoarele opțiuni pentru retransferul produsului din domeniul apărării după demonstrație sau evaluare:

                              (a)

                              Exceptarea de la obligația de autorizare prealabilă poate fi pusă în aplicare în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (e) din Directiva 2009/43/CE;

                              (b)

                              Publicarea unei licențe generale specifice de transfer pentru returnarea produselor din domeniul apărării în urma demonstrației sau evaluării, după caz, cu cel puțin aceeași listă de produse eligibile din domeniul apărării;

                              (c)

                              Încorporarea retransferului în licența generală de transfer pentru demonstrație și/sau evaluare.

                  Durată

                  :

                  Statele membre inițiatoare pot specifica un termen-limită pentru returnarea produsului din domeniul apărării către autoritatea competentă din statul membru de origine care trebuie respectat de către furnizor. Statele membre din care se retransferă produsul din domeniul apărării pot specifica, la rândul lor, un termen-limită pentru retransfer, care trebuie respectat de către furnizor sau de către reprezentantul acestuia.

            2.   ACȚIUNE SUBSECVENTĂ

      Statele membre sunt invitate să pună în aplicare prezenta recomandare până la 1 iulie 2019 cel târziu.
      Statele membre sunt încurajate să informeze Comisia cu privire la măsurile pe care le-au întreprins pentru a transpune în practică prezenta recomandare.
      3.   DESTINATARI

      Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

         Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2018.

               Pentru Comisie

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Membru al Comisiei

         (1)  Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (JO L 146, 10.6.2009, p. 1).

         (2)  JO L 329, 3.12.2016, p. 101.

         (3)  JO L 329, 3.12.2016, p. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (JO L 335, 13.12.2008, p. 99).

         (7)  Adoptată de către reprezentanții guvernelor statelor membre participante la participante la reuniunea AEA în cadrul Consiliului, în cadrul celei de a 3551-a reuniuni, care a avut loc la 19 iunie 2017.

         (8)  Decizia nr. 111/2013 a Comitetului mixt al SEE din 14 iunie 2013 de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE (JO L 318, 28.11.2013, p. 12), care a încorporat Directiva 2009/43/CE în acordul SEE, a inclus un text de adaptare explicit: „Prezenta directivă nu se aplică Principatului Liechtenstein”.


title: Recomandarea (UE) 2018/2051 a Comisiei din 19 decembrie 2018 privind alinierea domeniului de aplicare și a condițiilor aplicabile licențelor generale de transfer pentru întreținere și reparații, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (d) din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului [notificată cu numărul C(2018) 8610] (Text cu relevanță pentru SEE.)

text:
               21.12.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 327/94

      RECOMANDAREA (UE) 2018/2051 A COMISIEI
      din 19 decembrie 2018
      privind alinierea domeniului de aplicare și a condițiilor aplicabile licențelor generale de transfer pentru întreținere și reparații, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (d) din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului

            [notificată cu numărul C(2018) 8610]

      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,
      întrucât:

                  (1)

                  În conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), statele membre sunt obligate să publice cel puțin patru licențe generale de transfer.

                  (2)

                  Licențele generale de transfer reprezintă un element-cheie al sistemului simplificat de acordare a licențelor introdus prin Directiva 2009/43/CE.

                  (3)

                  Diferențele în ceea ce privește domeniul de aplicare al licențelor generale de transfer publicate de statele membre din punctul de vedere al produselor din domeniul apărării reglementate și condițiile divergente aplicate transferurilor acestor produse ar putea îngreuna punerea în aplicare a Directivei 2009/43/CE și realizarea obiectivului său de simplificare. Alinierea abordărilor naționale în ceea ce privește domeniul de aplicare și condițiile aplicabile transferurilor efectuate în temeiul licențelor generale de transfer publicate de statele membre constituie elemente importante pentru a asigura atractivitatea și utilizarea respectivelor licențe.

                  (4)

                  În concluziile sale din 18 mai 2015, Consiliul a reiterat necesitatea implementării și a aplicării, printre altele, a Directivei 2009/43/CE. În urma adoptării a două recomandări anterioare privind licențele generale de transfer pentru forțele armate (2) și pentru destinatarii autorizați (3), Comisia a anunțat în Planul de acțiune european în domeniul apărării (4) și în Raportul privind evaluarea Directivei privind transferurile (5) că se concentrează asupra celorlalte două licențe generale de transfer, care acoperă transferurile în scopul demonstrației, al evaluării, al expunerii în expoziții, al reparării și al întreținerii.

                  (5)

                  Inițiativa prezentei recomandări a fost puternic susținută de reprezentanții statelor membre în cadrul comitetului instituit prin articolul 14 din Directiva 2009/43/CE. Orientările stabilite în recomandare reflectă rezultatele discuțiilor din cadrul unui grup de experți instituit în cadrul acestui comitet.

                  (6)

                  Prezenta recomandare se aplică listei comune a Uniunii Europene cuprinzând produsele din domeniul apărării (corespunzând Listei comune a Uniunii Europene cuprinzând produse militare), astfel cum este prevăzută în anexa la Directiva 2009/43/CE. Prezenta recomandare va fi actualizată atunci când va fi necesar pentru a reflecta viitoarele actualizări ale listei cuprinzând produsele din domeniul apărării.

                  (7)

                  Pe baza discuțiilor cu statele membre și luând în considerare caracteristicile produselor (inclusiv excepțiile), cum ar fi, de exemplu, sensibilitatea lor, produsele din domeniul apărării enumerate la punctul 1.1 din prezenta recomandare constituie o listă minimă și neexhaustivă a produselor pentru care statele membre permit transferul în baza LGT-IR din țara lor. Aceasta înseamnă că LGT-IR publicate de un stat membru pot permite, de asemenea, transferul de alte produse din domeniul apărării incluse în anexa la Directiva 2009/43/CE care nu sunt enumerate în prezenta recomandare.

                  (8)

                  În contextul discuțiilor privind prezenta recomandare, Statele membre au reamintit că au obligația de a respecta angajamentele asumate în temeiul legislației europene, cum ar fi Poziția comună 2008/944/PESC (6) a Consiliului, și angajamentele internaționale în domeniul controlului exporturilor. În acest context, statele membre au recunoscut declarația „Angajamentul politic al statelor membre privind securitatea aprovizionării” (7),

            ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:
      1.   LICENȚE GENERALE DE TRANSFER PENTRU ÎNTREȚINERE ȘI REPARAȚII

      Statelor membre li se recomandă să își adapteze licențele generale de transfer pentru întreținere și reparații în conformitate cu următoarele elemente.
      1.1.   Produsele din domeniul apărării care sunt eligibile pentru transfer în temeiul licenței generale de transfer pentru întreținere și reparații, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (2) litera (d) din Directiva 2009/43/CE

      Următoarele categorii ML reprezintă o subclasă a listei cu produse din domeniul apărării, astfel cum figurează în anexa la Directiva 2009/43/CE. Licența generală de transfer pentru întreținere și reparații („LGT-IR”) permite, cel puțin, transferul produselor din domeniul apărării menționate la categoriile ML de mai jos. Statele membre pot alege să includă mai multe categorii ML cu produse din domeniul apărării corespunzătoare în LGT-IR din țara lor.
      Lista minimă de categorii ML care trebuie acoperită:

                  —

                  ML 3. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              submunițiile care intră sub incidența Convenției privind munițiile cu dispersie;

                              —

                              proiectile dirijate pe porțiunea finală a traiectoriei;

                              —

                              muniții, proiectile și încărcături de propulsie, special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML 4. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              punctul 4.a) bombe, torpile, rachete nedirijate, rachete dirijate, alte dispozitive și încărcături special concepute sau modificate pentru componentele de uz militar;

                              —

                              subpunctul 4.b) componente special concepute pentru lansarea, fixarea, simularea unor ținte, bruiere, perturbatori care se încadrează la subpunctul ML ML4.a).

                  —

                  ML 5. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              subpunctul 5.b) sisteme de descoperire, marcare, telemetrare, supraveghere sau urmărire a țintelor; echipamente de descoperire, prelucrare a datelor, recunoaștere sau identificare; și echipamente de integrare a senzorilor;

                              —

                              subpunctul 5.c) echipamente de contraacțiune pentru produsele specificate la ML5.a) sau ML5.b).

                        Toate mărfurile trebuie să fie livrate fără o componentă cifru și fără o bază de date integrată.

                  —

                  ML 6. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              vehicule complete;

                              —

                              șasiuri și turele care intră sub incidența subpunctului ML6.a);

                              —

                              echipamente și componente ale echipamentelor excluse din alte categorii ML.

                  —

                  ML 7. Următoarele articole se includ:

                              —

                              subpunctul 7.f) echipamente de protecție și decontaminare, special concepute sau modificate pentru utilizări militare, componente și amestecuri chimice;

                              —

                              subpunctul 7.g) echipamente special concepute sau modificate pentru utilizări militare, concepute sau modificate pentru detecția sau identificarea materialelor specificate la ML7.a), ML7.b) sau ML7.d), precum și componente special concepute pentru acestea.

                  —

                  ML 8. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              toate substanțele care prezintă toate caracteristicile următoare:

                                          —

                                          o viteză de detonare egală sau mai mare de 8 000 m/s;

                                          —

                                          densitate egală sau mai mică de 1,80 g/cm3;

                              —

                              toți explozivii, după cum urmează, și amestecurile aferente:

                                          —

                                          subpunctul 8.a.15) HNS (hexanitrostilben) (CAS 20062-22-0);

                                          —

                                          subpunctul 8.a.21) RDX și derivate, după cum urmează:

                                                      —

                                                      RDX (ciclotrimetilentrinitramină, ciclonit, T4, hexahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazină; 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-ciclohexan; hexogen sau hexogene) (CAS 121-82-4);

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 sau 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazaciclohexanonă) (CAS 115029-35-1);

                                          —

                                          subpunctul 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6);

                              —

                              toate substanțele care ar putea fi utilizate direct sau indirect în producția de arme cu submuniții care intră sub incidența Convenției privind munițiile cu dispersie, semnată la Oslo la 3 decembrie 2008, cu excepția statelor membre care au ratificat Convenția privind munițiile cu dispersie.

                  —

                  ML 9. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              navele de război complete (de suprafață sau subacvatice) care intră sub incidența subpunctului ML9.a);

                              —

                              corpurile de nave complete;

                              —

                              articolele de la ML9.c) dispozitive de detecție subacvatică special concepute pentru utilizări militare, sistemele de comandă ale acestora și componente pentru acestea special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML 10. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              aeronave complete, vehicule mai ușoare decât aerul, vehicule aeriene fără pilot care se încadrează la subpunctul ML10.a) sau ML10.c);

                              —

                              fuzelaj pentru aeronave de luptă și elicoptere de luptă;

                              —

                              motoare pentru aeronave de luptă;

                              —

                              echipamente și componente ale echipamentelor excluse din alte categorii ML.

                  —

                  ML 11. Următoarele mărfuri sunt incluse:

                              —

                              subpunctul ML11.a)g. echipamente de ghidare și de navigație, cu excepția articolelor special concepute sau modificate pentru rachete nedirijate, rachete dirijate, vehicule de lansare spațială și vehicule aeriene fără pilot („UAV”);

                              —

                              subpunctul ML11.a)h. echipamente digitale de radiocomunicații cu difuziune troposferică;

                              —

                              subpunctul ML11.a)j. sisteme automate de comandă și control.

                  —

                  ML 13. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML 14. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML 15. Toate mărfurile sunt incluse.

                  —

                  ML 16. Toate mărfurile sunt incluse, cu excepția următoarelor:

                              —

                              orice articole legate de produse legate de tehnologia balistică și de proliferarea CBRN.

                  —

                  ML 17. Următoarele mărfuri sunt incluse:

                              —

                              subpunctul ML17.b) echipamente pentru construcții, special concepute pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.d) echipamente pentru unități de geniu, special concepute pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.j) ateliere mobile de reparații special concepute sau „modificate” pentru întreținerea și repararea echipamentelor militare;

                              —

                              subpunctul ML17.k) generatoare de energie pentru câmpul de luptă special concepute sau „modificate” pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.l) containere special concepute sau „modificate” pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.m) feriboturi, altele decât cele specificate în altă parte în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare, poduri și pontoane special concepute pentru utilizări militare;

                              —

                              subpunctul ML17.o) echipamente de protecție „laser”, special concepute pentru utilizări militare.

                  —

                  ML 21. Următoarele mărfuri sunt incluse:

                              —

                              subpunctul ML21.a) „software” special conceput sau modificat pentru utilizarea articolelor enumerate în LGT;

                              —

                              subpunctul ML21.b)4. „software” special conceput pentru utilizări militare și special conceput pentru aplicații de comandă, comunicații, control și informații (C3I) sau de comandă, comunicații, control, computer și informații (C4I).

                  —

                  ML 22. Sunt incluse următoarele:

                              —

                              tehnologia necesară pentru utilizarea mărfurilor permise în cadrul aceleiași licențe generale de transfer.

            1.2.   Condiții care trebuie să fie încorporate în licența generală de transfer pentru întreținere și reparații

      Lista următoare de condiții nu este exhaustivă. Cu toate acestea, alte condiții adăugate de un stat membru nu trebuie să intre în contradicție sau să afecteze condițiile enumerate mai jos.

                  Validitatea geografică

                  :

                  Spațiul Economic European (8)

                  Transferul pentru reparații

                  :

                  Transferul unui produs din domeniul apărării în scopul reparării, dar nu pentru actualizare sau îmbunătățire a performanțelor.

                  Transferul pentru întreținere

                  :

                  Transferul unui produs din domeniul apărării în scopul întreținerii, dar nu pentru actualizare sau îmbunătățire a performanțelor.

                  Returnarea

                  :

                  Statele membre pot solicita existența unei autorizații anterioare pentru transferul inițial al articolului care este returnat după reparare. Statele membre aleg una dintre următoarele opțiuni pentru returnarea produsului din domeniul apărării după reparare sau întreținere:

                              (a)

                              exceptarea de la obligația de autorizare prealabilă în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (e) din Directiva 2009/43/CE;

                              (b)

                              publicarea unei licențe generale specifice de transfer pentru returnarea produselor din domeniul apărării în urma reparării sau întreținerii, cu cel puțin aceeași listă de produse eligibile din domeniul apărării;

                              (c)

                              încorporarea returnării în licența generală de transfer pentru reparare și/sau întreținere.

                  Durata

                  :

                  Statele membre pot specifica un termen pentru returnarea produsului din domeniul apărării.

            2.   ACȚIUNE SUBSECVENTĂ

      Statele membre sunt invitate să pună în aplicare prezenta recomandare până la 1 iulie 2019 cel târziu.
      Statele membre sunt încurajate să informeze Comisia cu privire la măsurile pe care le-au întreprins pentru a transpune în practică prezenta recomandare.
      3.   DESTINATARI

      Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

         Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2018.

               Pentru Comisie

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Membru al Comisiei

         (1)  Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (JO L 146, 10.6.2009, p. 1).

         (2)  JO L 329, 3.12.2016, p. 101.

         (3)  JO L 329, 3.12.2016, p. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (JO L 335, 13.12.2008, p. 99).

         (7)  Adoptată de către reprezentanții guvernelor statelor membre participante la participante la reuniunea Agenției Europene de Apărare în cadrul Consiliului, în cadrul celei de a 3551-a reuniuni, care a avut loc la 19 iunie 2017.

         (8)  Decizia nr. 111/2013 a Comitetului mixt al SEE din 14 iunie 2013 de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE (JO L 318, 28.11.2013, p. 12), care a încorporat Directiva 2009/43/CE în acordul SEE, a inclus un text de adaptare explicit: „Prezenta directivă nu se aplică Principatului Liechtenstein.”