               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 526 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 5 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european 2019 pentru coordonarea politicilor economice. Aceasta a ținut seama în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 21 martie 2019. De asemenea, la data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Finlanda printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro, care a fost aprobată de Consiliul European la 21 martie 2019. La 9 aprilie 2019, Consiliul a adoptat Recomandarea privind politica economică a zonei euro („Recomandarea pentru zona euro”).

               (2)În calitate de stat membru a cărui monedă este euro și având în vedere legăturile strânse dintre economii în cadrul uniunii economice și monetare, Finlanda ar trebui să asigure punerea în aplicare integrală și în timp util a Recomandării pentru zona euro, astfel cum se reflectă în recomandările 3 și 4 de mai jos. În special, concentrarea politicii economice legate de investiții în domeniile specificate va contribui la abordarea celei de a doua recomandări pentru zona euro în ceea ce privește sprijinirea investițiilor, iar măsurile de limitare a gradului de îndatorare a gospodăriilor vor contribui la abordarea celei de a patra recomandări pentru zona euro în ceea ce privește reducerea datoriei private.

               (3)Raportul de țară privind Finlanda
                  2
                pentru 2019 a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Finlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Finlanda în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (4)La 4 aprilie 2019, Finlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019 și Programul de stabilitate pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost abordate în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea. Comisia a oferit detalii suplimentare referitoare la modul în care va utiliza dispoziția menționată anterior în orientările privind aplicarea măsurilor de corelare între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  4
               .

               (6)În prezent, Finlanda face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de stabilitate pentru 2019, bazat pe ipoteza menținerii politicilor actuale, pe care guvernul precedent l-a prezentat cu puțin timp înainte de alegerile generale din aprilie, acesta prevede un sold global de -0,3 % din PIB în 2019, în scădere de la 0,7 % din PIB în 2018. Potrivit guvernului, se preconizează că soldul se va îmbunătăți în continuare în 2020 ajungând la 0 %, iar după aceea va scădea din nou la -0,1 % în 2021 și la -0,3 % în 2022. Pe baza soldului structural recalculat
                  5
               , se preconizează că se va depăși în continuare, pe întreaga perioadă a programului, obiectivul bugetar pe termen mediu, stabilit la un deficit structural de 0,5 % din PIB, ținând seama de ajustările din 2019 legate de punerea în aplicare a reformelor structurale pentru care se permite o abatere temporară. Ponderea datoriei publice în PIB, care a atins nivelul maxim de 63,4 % în 2015, a scăzut la 58,9 % în 2018. Potrivit Programului de stabilitate pentru 2019, ponderea datoriei va continua să scadă, ajungând la 57,4 % din PIB în 2021. Se preconizează că aceasta va crește din nou în 2022, urmând să ajungă la 57,7 % din PIB. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare pare a fi, în linii mari, plauzibil. Principalele riscuri privind proiecțiile bugetare sunt legate de costurile legate de îmbătrânirea populației și inflație, care ar putea fi mai ridicate decât se preconizează.

               (7)La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Finlandei să își atingă obiectivul pe termen mediu în 2019, ținând cont de marjele permise pentru realizarea reformelor structurale pentru care se permite o abatere temporară. Acest obiectiv este în concordanță cu o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete
                  6
                de 2,9 % în 2019, cifră care corespunde unei deteriorări permise a soldului structural de 0,2 % din PIB. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, se așteaptă ca Finlanda să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu în 2019, ținând seama de marja acordată, legată de clauza privind reforma structurală.

               (8)În 2020, având în vedere faptul că deviația PIB estimată a Finlandei va fi de 0,8 %, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu ar trebui să depășească 1,9 %, în conformitate cu ajustarea structurală de 0,5 % din PIB rezultată din matricea de cerințe pentru ajustare stabilită de comun acord în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că Finlanda va fi expusă riscului unei oarecare abateri în 2020. În ansamblu, Consiliul consideră că Finlanda va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019 și că aceasta trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare pentru a asigura respectarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere în 2020.

               (9)Din cauza îmbătrânirii populației și a scăderii forței de muncă, se preconizează că cheltuielile cu pensiile, cu sănătatea și, în special, cu asistența socială (îngrijirea pe termen lung) vor crește în următoarele decenii. Conform Raportului privind sustenabilitatea finanțelor publice 2018, creșterea preconizată a costurilor legate de îmbătrânirea populației ar necesita o consolidare fiscală de 2 % din PIB pentru stabilizarea ponderii datoriei în PIB pe termen lung. Parlamentul Finlandei a respins, la 7 martie 2019, o propunere de reformă a administrației regionale, precum și a serviciilor de sănătate și sociale, menită să răspundă acestor provocări, să asigure accesul egal al cetățenilor la aceste servicii și să reducă timpul de așteptare. Ponderea nevoilor medicale nesatisfăcute autodeclarate în Finlanda rămâne peste media UE. În special persoanele aflate în afara pieței forței de muncă întâmpină dificultăți în obținerea asistenței medicale necesare, din cauza listelor lungi de așteptare.

               (10)Pe fondul scăderii populației în vârstă de muncă și al creșterii numărului de locuri de muncă vacante, piața finlandeză a muncii se restrânge. În același timp, rata de activitate și rata de ocupare a forței de muncă în Finlanda sunt mai scăzute decât în celelalte țări nordice, iar șomajul structural se menține la 7 % în 2018. Acest lucru reflectă parțial inactivitatea și capcanele șomajului care împiedică o mai bună utilizare a forței de muncă. Printre principalele obstacole în calea reinserției profesionale se numără sistemul complex de beneficii și combinarea diferitelor tipuri de indemnizații. Prestațiile sociale se reduc rapid odată cu creșterea veniturilor, ceea ce creează riscul ca ocuparea unui loc de muncă să nu fie suficient de avantajoasă din punct de vedere financiar. Incertitudinile legate de nivelul prestațiilor sociale și timpul necesar pentru reînceperea acordării acestora reduc atractivitatea locurilor de muncă pe termen scurt sau cu fracțiune de normă. Experimentul privind venitul de bază, ale cărui rezultate preliminare au fost publicate în februarie 2019, oferă o serie de informații pentru revizuirea sistemului de securitate socială în scopul combinării mai eficiente a beneficiilor cu veniturile.

               (11)Investițiile în incluziunea activă, în special a grupurilor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă, sunt necesare pentru a crește rata de participare, în contextul în care rata de activitate și rata de ocupare a forței de muncă au ajuns aproape de nivelurile din perioada anterioară crizei. Realizarea unor reforme cuprinzătoare, care vizează promovarea participării pe piața muncii, ar putea oferi oportunități mai bune pe piața forței de muncă pentru anumite grupuri. Printre acestea se numără persoanele care provin din familii de migranți, femeile aflate la vârsta maternității, bărbații cu o slabă calificare profesională, persoanele cu capacitate parțială de muncă și persoanele cu handicap. Unele servicii pentru șomeri și persoanele inactive sunt repartizate între autorități și prestatori diferiți. Pentru a ajuta aceste grupuri să participe și să rămână pe piața forței de muncă este nevoie de servicii și politici de activare și de reabilitare personalizate și integrate. Responsabilitățile de îngrijire pe termen lung ale femeilor contribuie la disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și la diferența de remunerare între femei și bărbați. Guvernul a inițiat un proces de reformă a concediului din motive familiale, însă nu a pus-o în practică.

               (12)Asigurarea ofertei de forță de muncă în vremuri caracterizate de schimbări demografice și tehnologice este esențială pentru promovarea unei creșteri durabile și favorabile incluziunii în Finlanda. Investițiile în competențe, în special cele relevante pentru piața forței de muncă, ar contribui la abordarea provocărilor generate de schimbările structurale din economie. Schimbările tehnologice necesită formarea continuă și recalificarea forței de muncă prin modalități flexibile de învățare, inclusiv prin axarea pe învățarea în rândul adulților, pe educație și pe formare. Acest lucru ar trebui să ducă la creșterea mobilității ocupaționale, la reducerea neconcordanțelor de competențe și la satisfacerea nevoilor viitoare ale pieței forței de muncă.

               (13)Finlanda riscă să nu își atingă obiectivul de reciclare a deșeurilor municipale de 50 % stabilit pentru 2020. În special, ponderea deșeurilor municipale incinerate este din ce în ce mai mare (60 % în 2017, față de 55 % în 2016).

               (14)Cu toate că, în prezent, cheltuielile publice pentru cercetare și dezvoltare sunt în curs de stabilizare, Finlanda a înregistrat, începând cu 2009, cea mai drastică scădere, dintre toate statele membre ale UE, în sectorul privat de investiții în cercetare și dezvoltare. În pofida unei îmbunătățiri a situației macroeconomice în ultimii ani, investițiile sectorului privat în cercetare și dezvoltare nu s-au redresat încă. O intensitate mai ridicată a investițiilor în cercetare și dezvoltare este un factor-cheie care permite schimbări structurale în favoarea sectoarelor economice bazate într-o mare măsură pe cunoaștere și a consolidării potențialului de creștere pe termen lung. În plus, cooperarea insuficientă dintre instituțiile de învățământ superior și sectorul întreprinderilor rămâne unul dintre principalele obstacole în calea stimulării inovațiilor și a introducerii lor pe piață.

               (15)În condițiile în care populația este dispersată, blocajele din sectorul transporturilor nu le permit oamenilor să se mute pentru a găsi un loc de muncă. Investițiile strategice în infrastructura de transport pot îmbunătăți mobilitatea forței de muncă, consolidând astfel funcționarea piețelor forței de muncă. În paralel, întrucât în Finlanda, costurile de transport au un impact relativ mare asupra prețului final al produselor, în comparație cu alte state membre ale UE, interconexiunile de la nivelul infrastructurii ar putea îmbunătăți accesul la piețele din străinătate.

               (16)Investițiile strategice în decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și a sectorului transporturilor ar contribui la realizarea obiectivelor economice și climatice pe termen lung. Finlanda este lider în ceea ce privește inovarea în domeniul energiei curate și cheltuielile private pentru cercetare și dezvoltare în acest domeniu. Învestirea, până în 2021, potrivit angajamentelor asumate, a unor investiții suplimentare în unele dintre programele sale în domeniul energiei curate ar ajuta Finlanda să își îndeplinească obiectivele în materie de neutralitate a emisiilor de dioxid de carbon. Pe lângă obiectivele ambițioase ale Finlandei privind creșterea ponderii biocombustibililor, electrificarea este o opțiune eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru decarbonizarea sectorului transporturilor, având în vedere decarbonizarea avansată a producției de energie.

               (17)Ratele scăzute ale dobânzilor și perspectivele economice îmbunătățite au sporit volumul global al împrumuturilor, în special prin intermediul societăților imobiliare (care oferă o formă distinctă de deținere de locuințe). În paralel, creditul de consum este în creștere rapidă și o cotă tot mai mare din aceste împrumuturi este acordată de bănci străine, de instituții financiare, altele decât cele de credit, de societăți care acordă microcredite și prin intermediul creditării de la persoană la persoană. Gradul de îndatorare al gospodăriilor rămâne, prin urmare, la un nivel record (67 % din PIB în 2017). Datoria este predominant la rată variabilă, fapt care constituie un risc în cazul în care ratele dobânzii cresc pe termen mediu. Autoritatea de supraveghere financiară din Finlanda a adoptat o serie de măsuri care vizează limitarea creșterii gradului de îndatorare al gospodăriilor. Cu toate acestea, nu se așteaptă în curând o reducere activă a gradului de îndatorare, în special deoarece ratele dobânzilor se mențin la niveluri scăzute, iar încrederea consumatorilor este, în continuare, relativ solidă.

               (18)În acest stadiu, Finlanda nu dispune de un registru de credite cuprinzător (și anume colectarea atât a informațiilor pozitive, cât și a celor negative cu privire la debitori) care acoperă principalele sale bănci. Lipsa acestui registru poate împiedica băncile să aibă o imagine clară asupra nivelului general de îndatorare a gospodăriilor. În ultimul an s-au realizat o serie de activități pregătitoare pentru crearea unui astfel de registru.

               (19)Programarea fondurilor UE pentru perioada 2021-2027 ar putea contribui la eliminarea unora dintre lacunele identificate în recomandări, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară
                  7
               . Aceasta ar permite Finlandei să utilizeze în mod optim fondurile respective în ceea ce privește sectoarele identificate, ținând seama de disparitățile regionale.

               (20)În contextul semestrului european 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Finlandei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (21)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2019 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  8
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               (22)Având în vedere această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2019 și Programul de stabilitate pentru 2019. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1- 4 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2019-2020, Finlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 1,9 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB. Să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al serviciilor sociale și de sănătate și accesul egal la acestea.

               2.Să îmbunătățească stimulentele pentru acceptarea locurilor de muncă oferite și să consolideze competențele necesare și incluziunea activă, în special prin servicii bine integrate pentru șomeri și persoanele inactive.

               3.Să ia măsuri pentru ca politica economică legată de investiții să se axeze pe cercetare și inovare, pe tehnologiile cu emisii reduse de dioxid de carbon, pe tranziția la energia din surse regenerabile și pe transportul durabil, ținând seama de disparitățile regionale.

               4.Să consolideze monitorizarea datoriilor gospodăriilor, inclusiv prin înființarea unui sistem de evidență a creditelor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1025 final.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (6)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional (one-off), atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (7)

                        SWD(2019) 1025 final.

                     (8)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 528 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 20182019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 20182019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2019. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 21 martie 2019. De asemenea, la data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Regatul Unit printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2019
                  2
                a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Regatul Unit în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020.

               (3)La 23 aprilie 2019, Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019 și Programul de convergență pentru 2018-2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliului European intenția sa de a părăsi Uniunea Europeană. Regatul Unit va deveni o țară terță atunci când va părăsi Uniunea Europeană. Întrucât există incertitudine cu privire la data și condițiile retragerii Regatului Unit, precum și cu privire la relațiile viitoare ale Regatului Unit cu UE, prezentul document nu formulează ipoteze cu privire la posibilele implicații economice ale diferitelor scenarii. În eventualitatea în care Regatul Unit părăsește Uniunea Europeană în baza Acordului de retragere, acceptat de Guvernul Regatului Unit și aprobat de Consiliul European (articolul 50) la 25 noiembrie 2018, dreptul Uniunii, inclusiv semestrul european, va continua să se aplice Regatului Unit și în Regatul Unit pe durata perioadei de tranziție prevăzute în acordul menționat.

               (5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  4
               .

               (6)În prezent, Regatul Unit se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria până în 20192020. Conform Programului de convergență pentru 2018-2019, guvernul preconizează că deficitul total va crește de la 1,2 % din PIB în 2018-2019 la 1,4 % din PIB în 20192020 și că va scădea la 1,1 % din PIB în 2020-2021. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu. În conformitate cu Programul de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea de la 85,5 % din PIB în 2018-2019 la 83,3 % din PIB în 2019-2020 și apoi la 82,9 % din PIB în 2020-2021. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Deși măsurile necesare pentru a sprijini țintele de deficit planificate sunt în general bine specificate, presiunile tot mai mari asupra cheltuielilor publice
                  5
                într-o serie de domenii reprezintă un risc la adresa realizării traiectoriei planificate a deficitului.

               (7)La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Regatului Unit să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 1,6 % în 20192020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, în 2019-2020 există riscul unei abateri semnificative de la cerințele componentei preventive.

               (8)În 2020-2021, având în vedere faptul că ponderea datoriei publice a Regatului Unit este de peste 60 % din PIB, iar deviația estimată a PIB-ului este de 0,3 %, rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu ar trebui să depășească 1,9 %, ceea ce ar corespunde unei ajustări structurale de 0,6 % din PIB rezultată din matricea de cerințe prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere. În ipoteza în care nu se aduc modificări politicilor, există riscul ca în 2020-2021 să se înregistreze o abatere semnificativă de la această cerință. Se preconizează că Regatul Unit va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2019-2020, ca urmare a abaterii anuale permise de 0,25 %, precum și regula privind datoria în 2020-2021. În ansamblu, Consiliul este de părere că Regatul Unit trebuie să fie pregătit să adopte măsuri suplimentare începând cu 2019-2020 pentru a respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.

               (9)De mult timp, Regatul Unit este economia din G7 cu cel mai redus nivel de investiții de capital, exprimat ca pondere din PIB. De asemenea, investițiile au scăzut în mod drastic în contextul crizei financiare, iar restabilirea investițiilor private a stagnat în perioada de după criză. Intensitatea investițiilor în cercetare și dezvoltare a Regatului Unit a fost de aproximativ 1,7 % din PIB în ultimul deceniu, situându-se sub media UE. Investițiile în cercetare și dezvoltare se concentrează asupra unui număr restrâns de întreprinderi și regiuni. Aceste deficite ample, atât în ceea ce privește capitalul fizic, cât și cel uman reprezintă cauza principală a productivității relativ scăzute și stagnante a forței de muncă din Regatul Unit.

               (10)Regatul Unit înregistrează o penurie constantă a locuințelor. S-a pierdut dinamismul înregistrat în perioada de după criză în ceea ce privește redresarea sectorului construcției de locuințe. Apar constrângeri legate de capacitate, în timp ce construcțiile de locuințe se mențin sub nivelul care ar fi necesar pentru a răspunde cererii estimate. Prețurile locuințelor și chiriile rămân la un nivel ridicat, în special în zonele cu o cerere mare de locuințe, existând indicii ale supraaprecierii. Numărul tinerilor adulți care sunt proprietari de locuință este acum mult mai redus. Guvernul pune în aplicare o serie de măsuri care să stimuleze oferta de locuințe. În același timp, numărul terenurilor pentru locuințe noi și amplasarea acestora fac în continuare obiectul limitărilor impuse de reglementarea strictă a pieței funciare, în special în jurul orașelor mari.

               (11)Sunt necesare investiții importante pentru modernizarea și extinderea rețelelor de infrastructură, reducând totodată costurile aferente proiectelor și emisiile de gaze cu efect de seră. Se înregistrează presiuni tot mai mari asupra capacității în rețelele rutieră, feroviară și aeriană. Regatul Unit trebuie să asigure o producție a energiei și o capacitate de furnizare a energiei la standarde mai noi și mai verzi. Dezvoltarea infrastructurii Regatului Unit a fost, în general, costisitoare și lentă. După decenii de investiții publice insuficiente, guvernul începe să abordeze problema deficitului de infrastructură, însă va fi dificil să se obțină, în condiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, finanțarea externă necesară estimată în previziunile guvernului.

               (12)Deși rata șomajului este scăzută, salariile reale rămân sub nivelul maxim înregistrat înainte de criză. Angajații cu un nivel scăzut de calificare, numeroși la număr, au oportunități limitate de evoluție în carieră, ceea ce afectează productivitatea și contribuie la nivelurile ridicate de sărăcie ale persoanelor încadrate în muncă. Se poate îmbunătăți eficacitatea sistemelor de învățământ și formare în ceea ce privește competențele de bază și tehnice. Guvernul reformează atât cursurile de formare predate în sălile de curs, cât și cursurile de formare din mediul profesional, însă, în general, numărul persoanelor înscrise în noul sistem dual este mult mai mic decât se preconizase.

               (13)În contextul semestrului european 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2018-2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Regatului Unit în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. Acest lucru reflectă necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare.

               (14)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2018-2019 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său
                  6
                se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2019-2020, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 1,9 % în 2020-2021, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB.

               2.Să pună accentul în politica economică legată de investiții pe cercetare și inovare, locuințe, formare și îmbunătățirea competențelor, transport durabil, precum și pe tranziția la emisii scăzute de carbon și pe tranziția energetică, ținând seama de diversitatea regională.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1027 final.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de 4 ani. Se iau în calcul măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

                     (6)

                        Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 527 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2019. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 21 martie 2019. De asemenea, la data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară pentru Suedia din 2019
                  3
                a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile luate ca urmare a recomandărilor adoptate în anii precedenți, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor asumate de Suedia în cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 27 februarie 2019
                  4
               . În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelurile supraevaluate ale prețurilor locuințelor, combinate cu creșterea continuă a gradului de îndatorare a gospodăriilor, creează riscul unei corecții dezordonate. Ponderea ridicată a datoriei gospodăriilor în PIB a continuat să crească. În a doua jumătate a anului 2017 s-a efectuat o corecție a prețurilor locuințelor, care, de atunci, s-au stabilizat treptat. Cu toate acestea, conform indicatorilor de evaluare, prețurile locuințelor rămân ridicate în raport cu fundamentele. Deși sectorul bancar pare să fie capitalizat în mod corespunzător, o corecție dezordonată ar afecta sectorul financiar, având în vedere expunerea mare la creditele ipotecare ale gospodăriilor. Într-un astfel de caz, ar putea exista efecte de propagare negative și în țările vecine, date fiind interdependențele financiare sistemice. Există în continuare blocaje structurale în ceea ce privește oferta de locuințe, iar producția din sectorul construcțiilor a scăzut. Deși în ultimii ani s-au luat măsuri în domeniul macroprudențial pentru a se aborda problema creșterii datoriei ipotecare, impactul acestora pare să fie, până în prezent, limitat. Există în continuare lacune importante în materie de politici, în special în ceea ce privește stimulentele fiscale pentru deținerea de locuințe și funcționarea ofertei de locuințe și a pieței locuințelor de închiriat.

               (3)La 26 aprilie 2019, Suedia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019 și, la 29 aprilie 2019, Programul de convergență pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (5)În prezent, Suedia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2019, guvernul prevede un excedent de 0,6 % din PIB în 2019, care ar urma să crească pe durata programului. În baza soldului structural recalculat
                  7
               , se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – va fi depășit pe întreaga durată a programului. Conform Programului de convergență pentru 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 34,5 % în 2019, continuând să scadă până la 28,2 % în 2022. Soliditatea finanțelor publice și o creștere economică stabilă sunt principalii factori care vor determina scăderea ponderii datoriei publice în PIB. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,5 % din PIB în 2019 și de 0,6 % din PIB în 2020, situându-se peste obiectivul bugetar pe termen mediu. În general, Consiliul consideră că este de așteptat ca Suedia să respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019 și în 2020.

               (6)Gradul de îndatorare a gospodăriilor a continuat să crească de la un nivel care era deja ridicat. Gradul de îndatorare a gospodăriilor a crescut cu 5,5 % în 2018, ajungând la aproximativ 88 % din PIB și 186 % din venitul disponibil, fiind unul dintre cele mai ridicate niveluri din UE. Această creștere a fost cauzată în principal de nivelul mai ridicat al creditelor ipotecare ca urmare a prețurilor mai mari ale locuințelor, precum și de denaturări structurale care favorizează achizițiile imobiliare finanțate prin credite ipotecare. Suedia a pus în aplicare mai multe măsuri macroprudențiale în ultimii ani, printre care o normă consolidată privind rambursarea creditelor ipotecare în cazul cărora raportul dintre datorii și venituri este ridicat, în vigoare din martie 2018, și o decizie de a majora amortizorul anticiclic de capital în cazul băncilor începând din septembrie 2019. Cu toate acestea, măsurile de politică luate până în prezent par să fi avut un impact general limitat asupra creșterii împrumuturilor ipotecare și nu s-au luat măsuri de politică pentru reformarea stimulentelor fiscale legate de deținerea unei locuințe și de creditele ipotecare.

               (7)Chiar dacă prețurile locuințelor au scăzut la sfârșitul anului 2017 și de atunci au fost, în general, stabile, tendința de scădere apare după o lungă perioadă de creștere puternică a prețurilor, iar evaluările rămân cu mult peste fundamentele economice. Printre principalii factori responsabili de această situație se numără stimulentele fiscale care încurajează achiziționarea de locuințe și contractarea de credite ipotecare, condițiile de creditare avantajoase și ratele încă relativ scăzute de rambursare a creditelor ipotecare. În pofida creșterii semnificative a construcțiilor noi în ultimii cinci ani, cererea nu este complet satisfăcută, în special în ceea ce privește locuințele la prețuri accesibile din jurul marilor orașe. Oferta de locuințe noi nu a satisfăcut nevoile imediate, estimate la aproximativ 90 000 de noi locuințe pe an în perioada 2018-2020. Această penurie este legată de existența unor ineficiențe structurale, ca de exemplu concurența limitată din sectorul construcțiilor, cauzată de barierele la intrare pentru întreprinderile mici și întreprinderile străine, și capacitatea marilor dezvoltatori de a controla resursele funciare. Nu se utilizează în mod eficient fondul locativ. Pe piața închirierilor, practicarea de chirii sub prețurile pieței creează efecte de blocare (lock-in) și de diviziune între cei care fac parte din sistem și cei excluși din sistem (insider/outsider). Pe piața proprietarilor-ocupanți, impozitele pe câștigurile de capital reduc mobilitatea proprietarilor de locuințe. Penuria de locuințe face ca schimbarea locului de muncă să fie dificilă și poate contribui la inegalitate între generații. Autoritățile suedeze continuă să pună în aplicare treptat planul în 22 de puncte care vizează stimularea construcției de locuințe și îmbunătățirea eficienței sectorului locuințelor. Până în prezent, nu s-au luat măsuri concrete în vederea liberalizării reglementărilor stricte privind piața locuințelor de închiriat și a revizuirii impozitului pe capital pentru locuințele ocupate de proprietari, deși, în ianuarie 2019, noul guvern anunțase planuri de introducere a unor reforme în aceste domenii, sub rezerva activității de analiză prealabile.

               (8)În unele sectoare se face simțită lipsa de personal, de exemplu în construcții, învățământ și tehnologia informației și a comunicațiilor. Asigurarea unei oferte de capital uman specializat este esențială pentru sprijinirea investițiilor în cercetare și dezvoltare, precum și a digitalizării. Investițiile în educație și competențe, inclusiv în competențele digitale, vor contribui la abordarea acestor provocări. Până în prezent, rezultatele școlare s-au îmbunătățit într-o anumită măsură, dar există un decalaj important care se adâncește tot mai mult în ceea ce privește rezultatele școlare ale diferitelor grupuri sociale. Evoluțiile demografice vor duce la creșterea numărului de elevi, ceea ce va accentua penuria actuală de cadre didactice. Situația migranților din țări terțe și a urmașilor acestora, precum și efectele programelor recent adoptate trebuie monitorizate mai atent, deoarece integrarea școlară a elevilor născuți în străinătate și incluziunea durabilă pe piața forței de muncă a migranților cu un nivel scăzut de calificare și originari din țări terțe (în special a femeilor) reprezintă în continuare o provocare.

               (9)Menținerea nivelului de investiții în infrastructura de transport poate contribui la îmbunătățirea mobilității forței de muncă, a coeziunii regionale și a pieței locuințelor și poate stimula creșterea productivității pe termen lung a Suediei. Guvernul a anunțat investiții importante în infrastructura de transport prin intermediul planului național pentru infrastructură pentru perioada 2018-2029, care vizează modernizarea diferitelor moduri de transport (în special transportul feroviar și rutier). Planul prevede investiții majore pentru dezvoltarea sistemului feroviar, promovând recurgerea în mai mare măsură la transportul mărfurilor pe calea ferată în locul transportului rutier, contribuind astfel la reducerea emisiilor. Menținerea nivelurilor ridicate ale investițiilor în cercetare și dezvoltare, a unor condiții-cadru favorabile și a unei baze mai largi de inovare sunt esențiale pentru asigurarea poziției Suediei de lider în domeniul inovării. Până acum, modelul de inovare al Suediei a avut la bază un număr limitat de societăți tehnologice mari și active la nivel mondial. Ar fi important să se creeze un mediu care să stimuleze și potențialul de inovare al IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate. Capacitatea de inovare a Suediei ar putea fi îmbunătățită și prin intensificarea colaborării dintre mediul academic și IMM-uri.

               (10)În contextul unui scandal de spălare a banilor în care este implicată una dintre cele mai mari instituții financiare din țară, prevenirea spălării banilor a devenit o prioritate pentru Suedia. Autoritățile de supraveghere financiară din Suedia și din Estonia au început o anchetă comună, alături de omologii lor din Letonia și Lituania. Cadrul de combatere a spălării banilor al Suediei a fost consolidat în 2017, când a intrat în vigoare actul legislativ privind combaterea spălării banilor, însă este important să se continue activitatea de identificare și corectare a eventualelor deficiențe ale cadrului. Există în continuare provocări, iar autoritatea de supraveghere trebuie să adopte măsuri și orientări suplimentare cu privire la modul de consolidare a supravegherii în acest domeniu. Ar trebui să se acorde atenție punerii în aplicare efective a acestor măsuri, odată ce au fost adoptate.

               (11)Programarea fondurilor UE pentru perioada 2021-2027 ar putea contribui la eliminarea unora dintre lacunele identificate în recomandări, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară
                  8
               . Acest lucru i-ar permite Suediei să utilizeze în mod optim fondurile respective pentru sectoarele identificate, ținând seama de disparitățile regionale.

               (12)În contextul semestrului european 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Suediei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (13)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2019 prin prisma acestei evaluări și a emis un aviz conform căruia este de așteptat ca Suedia să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

               (14)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2019 și Programul de convergență pentru 2019. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 sunt reflectate în recomandarea 1 de mai jos,

               RECOMANDĂ ca, în perioada 2019-2020, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să abordeze riscurile legate de gradul ridicat de îndatorare a gospodăriilor, prin reducerea treptată a deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare sau prin majorarea impozitelor recurente pe proprietate. Să stimuleze investițiile în construcțiile de locuințe acolo unde se resimte cel mai acut nevoia urgentă de astfel de locuințe, în special prin eliminarea obstacolelor structurale în calea construcțiilor. Să îmbunătățească eficiența pieței locuințelor, inclusiv prin introducerea unui grad mai mare de flexibilitate a prețurilor chiriilor și prin revizuirea formei actuale a impozitului pe câștigurile de capital.

               2.Să pună accentul în politica economică legată de investiții pe educație și competențe, pe menținerea investițiilor în transportul durabil în vederea modernizării diferitelor moduri de transport, în special a căilor ferate, precum și pe cercetare și inovare, ținând seama de disparitățile regionale.

               3.Să asigure supravegherea și asigurarea respectării, în mod eficace, a cadrului de combatere a spălării banilor.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1026 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (8)

                        SWD(2019) 1026 final.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2019
            COM(2019) 502 final
            Recomandare de
            RECOMANDARE A CONSILIULUI
            privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2019

               Recomandare de

               RECOMANDARE A CONSILIULUI

               privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2019 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2019

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice
                  1
               , în special articolul 9 alineatul (2),

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice
                  2
               , în special articolul 6 alineatul (1),

               având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

               având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

               având în vedere concluziile Consiliului European,

               având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

               având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

               având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

               având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

               întrucât:

               (1)La data de 21 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii, care marchează începutul semestrului european de coordonare a politicilor economice pentru 2019. Aceasta a ținut cont de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. Prioritățile Analizei anuale a creșterii au fost aprobate de Consiliul European din 21 martie 2019. La 21 noiembrie 2018, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a adoptat și Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

               (2)Raportul de țară privind Bulgaria pentru 2019
                  3
                a fost publicat la 27 februarie 2019. Acesta a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice acestei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate de Bulgaria în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 27 februarie 2019
                  4
               . În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, vulnerabilitățile sectorului financiar sunt însoțite de un nivel ridicat de îndatorare și de credite neperformante în sectorul întreprinderilor. Deși se înregistrează progrese în ceea ce privește combaterea surselor de dezechilibre, punerea integrală în aplicare și monitorizarea reformelor recente în materie de supraveghere și guvernanță în sectorul bancar și sectorul financiar nebancar vor fi cruciale.

               (3)La 24 aprilie 2019, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019, precum și Programul de convergență pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

               (4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică
                  6
               .

               (5)În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2019, guvernul, pornind de la un excedent total de 2 % din PIB în 2018, are drept obiectiv un deficit de 0,3 % din PIB în 2019 și un excedent de 0,4 % din PIB în 2020, de 0,2 % în 2021 și de 0,1 % în 2022. Pe baza soldului structural recalculat
                  7
               , obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB în termeni structurali, continuă să fie depășit pe întreaga perioadă de programare. Conform Programului de convergență pentru 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 22,6 % din PIB în 2018 la 16,7 % din PIB în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,7 % din PIB în 2019 și de 0,6 % din PIB în 2020, situându-se deasupra obiectivului bugetar pe termen mediu. Per ansamblu, în opinia Consiliului, se preconizează că Bulgaria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019 și 2020.

               (6)Veniturile fiscale și respectarea obligațiilor fiscale sunt în curs de ameliorare și au fost lansate mai multe inițiative. Cu toate acestea, colectarea impozitelor nu pare să se îmbunătățească peste tot în același ritm. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește impozitele și contribuțiile la asigurările sociale legate de muncă și în cazul anumitor categorii de accize. Există, de asemenea, dovezi care arată că munca nedeclarată și comerțul ilicit cu combustibili constituie în continuare o provocare. Este de o importanță capitală să se mențină eforturile de îmbunătățire a colectării impozitelor și să fie luate măsuri suplimentare specifice pentru a face față provocărilor din anumite domenii ale sistemului fiscal, astfel încât să se reducă în continuare economia subterană, care este încă extinsă.

               (7)Guvernul a luat măsuri pentru a îmbunătăți eficacitatea cheltuielilor publice. Banca Mondială a finalizat o analiză a cheltuielilor referitoare la o serie de instituții publice (ministere și municipalități) și două studii pilot privind activitățile polițienești și de combatere a incendiilor, precum și privind apele reziduale și a elaborat un manual pentru viitoarele analize pe care le va realiza guvernul. În strategia fiscal-bugetară pe termen mediu din 2018, guvernul a introdus mai mulți noi indicatori de performanță pentru a evalua impactul pe care îl au în timp cheltuielile în diferitele domenii de politică și pentru a contribui la evaluarea și planificarea bugetului. Se preconizează că punerea în practică a acestor inițiative va spori calitatea, eficiența și transparența cheltuielilor publice și, drept urmare, cantitatea și calitatea bunurilor publice.

               (8)Întreprinderile de stat sunt afectate de slaba guvernanță corporativă, ceea ce se reflectă, în mare măsură, în performanța lor economică. O reformă a cadrului juridic pentru guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat este în curs, aceasta fiind realizată în cooperare cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și cu asistența Serviciului de sprijin pentru reforme structurale al Comisiei Europene. Reforma urmărește să abordeze deficiențele actuale prin alinierea legislației naționale la orientările OCDE privind guvernanța corporativă pentru întreprinderile de stat. Adoptarea și punerea în aplicare efectivă a cadrului vor asigura continuitatea și vor fi esențiale pentru succesul reformei.

               (9)Întrucât mediul economic este favorabil, rata fondurilor proprii și rata de lichiditate ale băncilor s-au îmbunătățit în medie. În paralel, creditele neperformante acordate de societățile nefinanciare au scăzut, deși sunt în continuare ridicate. Cu toate că piața secundară a creditelor neperformante a devenit mai dinamică, nu au fost luate măsuri de politică specifice în acest sens. Măsurile de monitorizare luate în urma evaluărilor din sectorul financiar au consolidat sectorul bancar, însă există în continuare o serie de vulnerabilități. Printre noile inițiative de reglementare din 2018 s-au numărat normele privind expunerile mari și identificarea clienților aflați în legătură, o creștere a ratei amortizorului anticiclic de capital și introducerea unor instrumente macroprudențiale pentru măsurile adresate debitorilor. În prelungirea inițiativelor legislative privind expunerile prin intermediul părților afiliate, este esențial, pentru a sprijini practicile comerciale solide, să se depună eforturi susținute de supraveghere astfel încât să fie limitate împrumuturile acordate părților afiliate și să fie sancționate încălcările dispozițiilor privind garanțiile reale. Consolidarea cadrului de rezoluție bancară este o altă măsură pendinte care va contribui la reziliența sectorului financiar.

               (10)Finalizarea reformei regimului de insolvență ar putea contribui la reducerea datoriei restante ridicate a sectorului privat și a ponderii încă ridicate a creditelor neperformante. Unele elemente care lipsesc reduc eficiența și eficacitatea cadrului în materie de insolvență, conducând la proceduri de insolvență lente și costisitoare. În același timp, absența unor instrumente de monitorizare adecvate împiedică realizarea unei analize corecte a procedurilor actuale și a celor noi în materie de pre-insolvență și de insolvență și nu permite identificarea unor blocaje sau puncte slabe concrete. În octombrie 2018, Bulgaria a solicitat asistență din partea Serviciului de sprijin pentru reforme structurale al Comisiei Europene, pentru a o ajuta să avanseze în realizarea reformei cadrului în materie de insolvență. Acest proiect identifică lacunele cadrului în materie de insolvență și va elabora o foaie de parcurs pentru abordarea acestora. Este important să se mențină ritmul reformelor și să se pună în aplicare viitoarea foaie de parcurs.

               (11)Bulgaria a adoptat modificări legislative în 2018 și depune eforturi în vederea transpunerii pe deplin conforme a Directivei 2015/849 (A patra directivă privind combaterea spălării banilor). Ar trebui să se acorde atenție punerii în aplicare efective a acestor măsuri. Autoritățile încă nu au finalizat și nu au notificat evaluarea națională de risc, care este o piatră de temelie pentru elaborarea unor politici naționale adecvate de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului. În plus, evoluțiile recente din sectorul bancar sugerează că este necesar să se consolideze supravegherea la nivel național a tranzacțiilor financiare internaționale și să se asigure punerea în aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor. Este necesară o mai bună gestionare a riscului de corupție, deoarece acesta constituie o infracțiune principală în materie de spălare a banilor. Autoritățile bulgare vor trebui să prezinte rezultate concrete și să țină o evidență constând în hotărârile definitive pronunțate în cazuri de corupție la nivel înalt. Recurgerea la anchete financiare și la stabilirea profilurilor financiare este limitată.

               (12)Supravegherea nebancară face, în prezent, obiectul unei reforme. În septembrie 2017, Comisia de supraveghere financiară a adoptat un plan de acțiune pentru reformarea supravegherii financiare nebancare, în cooperare cu Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale. Punerea în aplicare integrală și în timp util a planului de acțiune și aplicarea concretă a acestuia, care sunt încă în curs de desfășurare, vor contribui la o supraveghere adecvată a sectorului financiar nebancar. Au fost adoptate modificări ale legislației secundare cu scopul de a îmbunătăți normele de evaluare și aplicarea acestora. Punerea efectivă în aplicare și asigurarea respectării acestor modificări ar permite soluționarea problemelor de evaluare identificate în trecut și rămase nesoluționate. În cele din urmă, supravegherea la nivel de grup rămâne o provocare în ceea ce privește asigurarea unei supravegheri adecvate a asigurărilor bazate pe riscuri.

               (13)Sectorul asigurărilor auto prezintă unele vulnerabilități. Existența unor norme bine definite privind compensațiile i-ar ajuta pe judecători să adopte o abordare mai armonizată atunci când se pronunță în cazuri individuale. Pe termen mai lung, o astfel de metodologie ar contribui la reducerea costurilor, a volatilității și a riscului de subscriere în linia de activitate legată de răspunderea civilă auto. De asemenea, sustenabilitatea sectorului ar avea de câștigat de pe urma unei mai bune stabiliri a prețurilor, care să țină seama de istoricul de conducere al clienților. Comisia de supraveghere financiară a propus un sistem bonus-malus, care este supus unei dezbateri publice la scară largă, rezultatul acesteia fiind incert. În cele din urmă, lichiditatea „biroului care eliberează cartea verde” a suscitat preocupări serioase, în principal din cauza neplății creanțelor de către doi asigurători bulgari. Respectarea strictă de către toți membrii a obligațiilor care le revin este crucială pentru credibilitatea și eficiența sistemului.

               (14)Infrastructura este afectată de lacune majore în materie de investiții. Acoperirea și calitatea infrastructurii de transport s-au îmbunătățit, dar se situează în continuare sub media UE. Rețeaua transeuropeană de transport din Bulgaria este încă incompletă. În plus, emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut semnificativ în ultimii 5 ani. Este necesar să se continue dezvoltarea tronsoanelor feroviare și rutiere, precum și a sistemelor europene de gestionare a traficului feroviar și a celor de transport inteligente aferente. În Bulgaria, ratele de conectare și de tratare a apelor urbane reziduale sunt scăzute, nivelurile de poluare atmosferică ridicate, iar ratele de depozitare a deșeurilor municipale și rata de reciclare sunt semnificativ mai scăzute decât media din UE. Sunt necesare investiții prin care să se promoveze gestionarea durabilă a apei, eficiența resurselor și tranziția către o economie circulară. În plus, nevoile de investiții în domeniul energiei și în cel al atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea sunt semnificative. Intensitatea energetică ridicată a economiei și progresele lente către atingerea obiectivelor de eficiență energetică, în special în sectorul clădirilor, frânează productivitatea și competitivitatea întreprinderilor din țară. Prin urmare, trebuie intensificate eforturile pentru a se asigura realizarea de economii semnificative de energie prin investiții specifice în sectorul industrial, al transporturilor și al clădirilor. Creșterea investițiilor în infrastructura energetică curată (precum producția de energie curată și de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, interconexiunile și rețelele inteligente), în conformitate cu prioritățile stabilite în proiectul de plan național privind clima și energia al Bulgariei, ar contribui, în plus, la îmbunătățirea competitivității globale a economiei și la sporirea calității vieții cetățenilor.

               (15)În ciuda creșterii bugetului public alocat cercetării în 2018, cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea rămân foarte scăzute, atât în sectorul privat, cât și în cel public. Investițiile private în cercetare și dezvoltare sunt dominate de întreprinderi multinaționale mari și concentrate în regiunea capitalei. Ritmul lent al punerii în aplicare a reformelor și nivelul ridicat de fragmentare a sistemului de cercetare, dezvoltare și inovare reprezintă un obstacol în calea contribuției investițiilor în cercetare și dezvoltare la productivitate și creștere. Numeroasele universități și institute de cercetare continuă să aibă rezultate slabe în cercetarea științifică de înaltă calitate. Legăturile dintre mediul științific și întreprinderi sunt în continuare foarte slabe, iar capitalul uman disponibil în sistemul de cercetare și dezvoltare reprezintă o sursă de îngrijorare deosebită. Clusterele sunt slab dezvoltate în Bulgaria și potențialul acestora slab valorificat, deoarece adesea acestea nu dispun de o masă critică. O serie de reforme suplimentare, combinate cu o guvernanță eficientă și cu investiții publice mai eficace, pot maximiza impactul asupra productivității și pot îmbunătăți competitivitatea economiei. În plus, creșterea gradului de digitalizare a întreprinderilor și introducerea de noi modele de afaceri sunt esențiale pentru productivitatea țării.

               (16)Reforma administrației publice și a guvernării electronice continuă să fie lentă și aduce îmbunătățiri insuficiente, în timp ce mediul de afaceri rămâne fragil. Au fost adoptate o serie de măsuri de reformă, însă se înregistrează întârzieri în punerea lor în aplicare. Printre principalele obstacole din calea investițiilor se numără deficiențele instituționale, incertitudinea în materie de reglementare, corupția și oferta de forță de muncă insuficientă. Guvernanța în sectorul public ar avea de beneficiat de pe urma unei mai mari transparențe, a unor norme mai clare și a unei perspective pe termen lung. De asemenea, există deficiențe în domeniul testării și siguranței produselor, din cauza resurselor financiare și umane limitate. În plus, în timp ce marea majoritate a măsurilor incluse în strategia națională de achiziții publice au fost adoptate, punerea lor în aplicare necesită o monitorizare, un control și o evaluare continue. Utilizarea frecventă a atribuirilor directe de contracte și numărul ridicat de oferte unice reprezintă o amenințare pentru transparența și eficacitatea sistemului. Capacitatea administrativă a sectorului achizițiilor publice este o provocare permanentă, la fel cum sunt și profesionalizarea achizitorilor publici și achizițiile agregate. Întârzierea semnificativă înregistrată în ceea ce privește adoptarea procedurilor de achiziții publice electronice împiedică sporirea transparenței și a eficienței proceselor de achiziții publice.

               (17)Situația de pe piața forței de muncă s-a îmbunătățit, însă există în continuare o serie de probleme. Rata de ocupare a forței de muncă a atins nivelul cel mai ridicat de la aderarea Bulgariei la UE, iar rata șomajului este sub media UE. În ciuda acestor evoluții pozitive, unele grupuri, cum ar fi persoanele slab calificate, tinerii, romii și persoanele cu handicap, se confruntă în continuare cu dificultăți în găsirea unui loc de muncă. În momentul de față sunt puse în aplicare măsuri specifice pentru a sprijini șomerii de lungă durată, care reprezintă 3 % din populația activă în 2018. O combinație de măsuri de informare eficace și susținute, de politici active în domeniul pieței forței de muncă și de servicii de ocupare a forței de muncă și sociale integrate ar putea îmbunătăți capacitatea de inserție profesională a grupurilor defavorizate și șansele acestora de a găsi un loc de muncă.

               (18)Deficitul din ce în ce mai mare de competențe din Bulgaria necesită investiții semnificative. Tinerii ar putea avea mai multe șanse de angajare dacă ar fi îmbunătățite calitatea și eficacitatea stagiilor și a cursurilor de ucenicie. În plus, participarea populației adulte la programele de perfecționare și de recalificare este foarte scăzută. În pofida măsurilor lansate pentru a încuraja dezvoltarea competențelor digitale, nivelul competențelor digitale de bază din Bulgaria este în continuare printre cele mai scăzute din UE, și anume 29 % din persoane au competențe digitale de bază, față de media UE care este de 57 %.

               (19)În pofida ratificării Convenției asupra metodelor de fixare a salariilor minime a Organizației Internaționale a Muncii și a mai multor runde de negocieri în cursul anului 2018, angajatorii și sindicatele au încă opinii divergente cu privire la criteriile care trebuie aplicate pentru fixarea salariului minim. Există posibilitatea de a se ajunge la un consens mai larg cu privire la un mecanism obiectiv și transparent de fixare a salariilor. Între timp, deși pare să fi crescut implicarea partenerilor sociali în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor și reformelor, este în continuare necesar să se acorde un sprijin constant dialogului social consolidat.

               (20)Rezultatele în materie de educație sunt încă slabe și sunt în continuare puternic influențate de statutul socioeconomic al părinților. Această situație reflectă problemele legate de nivelul calității și al caracterului incluziv al sistemului de educație și formare. Bulgaria nu investește suficient în educație, în special în învățământul preșcolar și primar, două domenii fundamentale pentru crearea de șanse egale de la o vârstă fragedă. Participarea la forme de educație și de îngrijire a copiilor preșcolari care să fie de calitate este scăzută, în special în cazul romilor și al copiilor care provin din alte grupuri defavorizate. Rata de părăsire timpurie a școlii este în continuare ridicată, având consecințe negative asupra capacității de inserție profesională viitoare a acestor tineri și asupra rezultatelor pe piața forței de muncă. Relevanța pe piața forței de muncă a educației și formării profesionale și oferta de învățământ și formare profesională duală rămân insuficiente. Deși sunt în curs unele măsuri în această privință, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura că setul de competențe de care dispun absolvenții de învățământ superior poate răspunde în mod consecvent deficitului de competențe pe termen scurt și mediu. Au fost instituite o serie de măsuri vizând recalificarea profesorilor și sporirea atractivității profesiei. Cu toate acestea, este necesar să se continue consolidarea programelor de formare inițială și continuă a cadrelor didactice și să se depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea condițiilor de muncă ale personalului din învățământ.

               (21)Bulgaria continuă să se confrunte cu un nivel ridicat al inegalității de venituri și al riscului de sărăcie sau de excluziune socială. Deși este în scădere, rata sărăciei sau a excluziunii sociale a fost de 32,8 % în 2018, cifră care se situează cu mult peste media UE. Sistemul de securitate socială nu acoperă toate persoanele încadrate în muncă, iar sistemul de protecție socială nu este suficient pentru a face față problemelor sociale semnificative. Acest lucru reflectă nivelul scăzut al cheltuielilor sociale, disponibilitatea inegală a serviciilor sociale pe teritoriul țării și efectele de redistribuire limitate ale sistemului de impozitare. În 2018, veniturile celor mai bogați 20 % dintre cetățeni erau de 7,7 ori mai mari decât veniturile celor mai săraci 20 % dintre cetățeni, această diferență fiind în continuare una dintre cele mai mari din UE. În pofida unui anumit număr de măsuri, caracterul adecvat și acoperirea venitului minim sunt în continuare limitate și încă lipsește un mecanism obiectiv pentru actualizarea cu regularitate a acestuia. Buna funcționare a serviciilor sociale întâmpină dificultăți din cauza calității scăzute și a lipsei unei abordări integrate în ceea ce privește incluziunea activă. Persistă disparitățile în ceea ce privește accesul la serviciile sociale, asistența medicală și îngrijirea pe termen lung. Acest lucru subminează capacitatea acestor servicii de a oferi un sprijin cuprinzător pentru persoanele cele mai vulnerabile, cum ar fi romii, copiii, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele care locuiesc în zonele rurale. O parte din populație întâmpină dificultăți în ceea ce privește accesul la o locuință la un preț accesibil. Prin urmare, sunt necesare mai multe eforturi pentru a favoriza incluziunea activă, pentru a promova integrarea socioeconomică a grupurilor vulnerabile, inclusiv a romilor, pentru a îmbunătăți accesul la servicii de calitate și pentru a combate lipsurile materiale.

               (22)Sectorul sănătății se caracterizează în continuare prin cheltuieli publice reduse. În Bulgaria, accesul la asistență medicală este limitat, din cauza distribuției inegale a unor resurse limitate și a unei acoperiri reduse a sistemului de asigurare medicală. Plățile efectuate direct de pacienți sunt considerabile, deoarece acestea trebuie să compenseze nivelul scăzut al cheltuielilor publice. Penuria de medici generaliști limitează furnizarea de asistență medicală primară. Există un deficit semnificativ de asistenți medicali, numărul acestora pe cap de locuitor fiind printre cele mai scăzute din UE. O punere în aplicare mai rapidă și mai eficace a strategiei naționale din domeniul sănătății ar contribui la găsirea de soluții pentru aceste deficiențe.

               (23)În cadrul mecanismului de cooperare și de verificare, Comisia monitorizează în continuare în Bulgaria reforma judiciară și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Aceste domenii nu fac, așadar, obiectul recomandărilor specifice adresate Bulgariei, dar sunt relevante pentru dezvoltarea unui mediu de afaceri favorabil în această țară. Raportul din cadrul mecanismului de cooperare și de verificare din noiembrie 2018 a subliniat faptul că Bulgaria și-a continuat eforturile de reformare a sistemului judiciar și de abordare a deficiențelor înregistrate în ceea ce privește lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, dar că sunt necesare eforturi suplimentare în mai multe domenii. Comisia preconizează să evalueze din nou progresele înregistrate la începutul toamnei 2019.

               (24)Programarea fondurilor UE pentru perioada 2021-2027 ar putea contribui la acoperirea unora dintre lacunele identificate în recomandări, în special în domeniile vizate de anexa D la raportul de țară
                  8
               . Acest lucru ar permite Bulgariei să utilizeze în mod optim fondurile respective pentru sectoarele identificate, ținând seama de disparitățile regionale. Consolidarea capacităților administrative ale Bulgariei care au drept rol gestionarea acestor fonduri reprezintă un factor important pentru succesul acestei investiții.

               (25)În contextul semestrului european 2019, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2019. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2019 și Programul național de reformă pentru 2019, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Bulgariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

               (26)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2019 prin prisma acestei evaluări și a emis un aviz conform căruia este de așteptat ca Bulgaria să respecte Pactul de stabilitate și de creștere.

               (27)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2019 și Programul de convergență pentru 2019. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 2 de mai jos.

               RECOMANDĂ ca, în 2019 și 2020, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

               1.Să îmbunătățească procesul de colectare a impozitelor prin măsuri specifice în domenii precum taxele pe combustibili și pe forța de muncă; să modernizeze guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat prin adoptarea și punerea în aplicare a viitoarei legislații.

               2.Să asigure stabilitatea sectorului bancar prin consolidarea supravegherii, prin promovarea unei evaluări adecvate a activelor, inclusiv a garanțiilor bancare, precum și prin promovarea unei piețe secundare funcționale pentru creditele neperformante; să asigure supravegherea eficace și respectarea cadrului de combatere a spălării banilor; să consolideze sectorul financiar nebancar prin aplicarea efectivă a supravegherii bazate pe riscuri, a orientărilor recent adoptate privind evaluarea și a supravegherii la nivel de grup; să pună în aplicare viitoarea foaie de parcurs care abordează lacunele cadrului în materie de insolvență care au fost identificate; să promoveze stabilitatea sectorului asigurărilor auto, prin abordarea provocărilor pieței și a deficiențelor structurale rămase.

               3.Să concentreze politica economică legată de investiții asupra cercetării și inovării, transportului, în special asupra sustenabilității acestuia, asupra infrastructurii de apă, de gestionare a deșeurilor și de energie, precum și asupra eficienței energetice, ținând seama de disparitățile regionale și îmbunătățind mediul de afaceri.

               4.Să consolideze capacitatea de inserție profesională prin consolidarea competențelor, inclusiv a competențelor digitale; să îmbunătățească calitatea, relevanța pentru piața forței de muncă și caracterul incluziv al educației și formării, în special în cazul romilor și al altor grupuri defavorizate; să abordeze incluziunea socială prin îmbunătățirea accesului la serviciile integrate de ocupare a forței de muncă și la serviciile sociale și să ofere un sprijin mai eficace sub formă de venit minim; să îmbunătățească accesul la serviciile de sănătate, inclusiv prin reducerea plăților efectuate direct de pacienți și prin abordarea deficitelor de personal medical.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)

                        JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1001 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de Comisie prin aplicarea metodologiei stabilite de comun acord.

                     (8)

                        SWD(2019) 1001 final.