title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2020 2020/C 282/12

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/74

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2020
      (2020/C 282/12)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru 2020 privind Italia a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Italia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Italia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelul ridicat al datoriei publice și dinamica slabă prelungită a productivității implică riscuri cu relevanță transfrontalieră, în contextul unei rate ridicate a șomajului și al unui nivel încă ridicat al creditelor neperformante.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Italia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni și teritorii ale Italiei din cauza disparităților economice și sociale de lungă durată, a potențialului divergent în materie de competitivitate și a gradului de dependență de turism. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Italia, agravând tendințele divergente între regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile mai dezvoltate, între periferiile sociale și restul zonelor urbane, precum și între unele zone urbane și zone rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  La 30 aprilie 2020, Italia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2020.

                  (11)

                  În prezent, Italia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,6 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 10,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 5,7 % din PIB în 2021. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, după ce s-a stabilizat la 134,8 % în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 155,7 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de dimensiunea considerabilă a garanțiilor publice și de volatilitatea randamentelor obligațiunilor suverane.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Italia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 4,5 % din PIB în 2020. Printre măsuri se numără consolidarea asistenței medicale și a protecției civile, schemele extinse de suplimentare a salariilor și sprijinul financiar acordat persoanelor care desfășoară activități independente și întreprinderilor. În plus, Italia a introdus măsuri precum amânarea plății impozitelor și garanții pentru împrumuturi, care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. În general, măsurile adoptate de Italia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Italiei va fi de –11,1 % din PIB în 2020 și de –5,6 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 158,9 % din PIB în 2020 și la 153,6 % în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Italia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu există dovezi suficiente pentru a concluziona că a fost sau nu a fost respectat criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

                  (16)

                  Pandemia de COVID-19 a pus sistemul național de sănătate sub o presiune fără precedent, evidențiind deficiențe structurale și necesitatea de a crește gradul de pregătire pentru a răspunde situațiilor de criză. Deși se află sub media Uniunii a cheltuielilor în materie de sănătate, sistemul de sănătate din Italia este caracterizat de servicii cu un grad ridicat de specializare, precum și de servicii universale de calitate și, în general, a reușit să ofere servicii accesibile de asistență medicală. Cu toate acestea, în special la începutul pandemiei de COVID-19, fragmentarea guvernanței sistemului de sănătate și coordonarea dintre autoritățile centrale și cele regionale au încetinit punerea în aplicare a unor măsuri de limitare a răspândirii virusului. Răspunsul oferit de sistemele regionale de sănătate la criză s-a bazat, în primul rând, pe o mobilizare extraordinară, în special a personalului medical și a serviciilor sociale locale. Acest lucru a compensat limitele infrastructurii fizice, numărul limitat al personalului medical și volumul limitat al investițiilor direcționate către îmbunătățirea structurilor și a serviciilor în anii anteriori. Guvernul a depus eforturi considerabile pentru a atenua răspândirea virusului responsabil de COVID-19, pentru a reduce presiunea asupra spitalelor și pentru a crea capacități suplimentare de îngrijire. În prezent este în curs de elaborare o strategie pe termen mai lung de limitare a răspândirii virusului, pentru a asigura revenirea în siguranță la activitatea de producție. Pe lângă îmbunătățirea proceselor de guvernanță și a planurilor de pregătire pentru situații de criză, politicile post-COVID-19 ar trebui să vizeze reducerea deficitului de investiții publice în domeniul asistenței medicale. Pe termen mediu și lung, elaborarea unui plan strategic de investiții va fi esențială pentru îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate și pentru garantarea furnizării continue de asistență medicală accesibilă. Având în vedere proiecțiile actuale privind forța de muncă din domeniul sănătății, ar trebui să se acorde prioritate elaborării unor politici pentru eliminarea blocajelor din calea formării, recrutării și reținerii acestei forțe de muncă.

                  (17)

                  Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19 au un impact negativ puternic asupra pieței forței de muncă și a condițiilor sociale. Înainte de criză, situația socială prezenta o îmbunătățire lentă, chiar dacă riscul de sărăcie sau de excluziune socială, sărăcia persoanelor încadrate în muncă și inegalitatea veniturilor erau în continuare ridicate și înregistrau diferențe regionale majore. Având în vedere impactul pandemiei de COVID-19 și consecințele sale, ar trebui consolidate plasele de siguranță socială pentru a asigura înlocuirea adecvată a veniturilor, indiferent de statutul profesional, inclusiv pentru cazurile în care există lacune în ceea ce privește accesul la protecție socială. Consolidarea soluțiilor de înlocuire a veniturilor și de sprijin pentru venit este deosebit de relevantă pentru lucrătorii atipici și pentru persoanele aflate în situații vulnerabile. Furnizarea de servicii menite să asigure incluziunea socială și pe piața muncii este, de asemenea, esențială. Noul sistem de venit minim, care în ultimul an a furnizat prestații unui număr de peste un milion de gospodării (513 EUR în medie), poate atenua efectele crizei provocate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, accesarea acestuia de către grupurile vulnerabile ar putea fi îmbunătățită. Temporar, guvernul a introdus un „venit de urgență” suplimentar pentru a sprijini gospodăriile care deocamdată nu sunt eligibile pentru venitul minim. Persoanele angajate în economia subterană, în special în sectoare precum agricultura, industria alimentară și sectorul locuințelor, riscă să se confrunte, de asemenea, cu lacune în ceea ce privește accesul la sistemele de protecție socială și de sprijin pentru venit. Pentru a răspunde acestei provocări, guvernul a relaxat recent normele privind legalizarea statutului profesional al lucrătorilor nedeclarați și privind obținerea sau prelungirea permiselor de ședere pentru lucrătorii migranți. Tendințele demografice negative și exodul creierelor riscă, de asemenea, să afecteze perspectivele de creștere. Pe lângă condițiile mai dificile de pe piața forței de muncă, lipsa serviciilor de calitate este un factor determinant al depopulării în regiunile sudice și în zonele rurale. Îmbunătățirea accesului la serviciile electronice este esențială, în special în contextul mobilității limitate.

                  (18)

                  De la izbucnirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, Italia a luat măsuri pentru a atenua impactul asupra ocupării forței de muncă. Sistemele de șomaj tehnic (Cassa integrazione) au jucat un rol major și se preconizează că vor face acest lucru și în viitor. Eligibilitatea a fost extinsă pentru a include întreprinderile mici și microîntreprinderile, precum și toate sectoarele economice și toți angajații. În plus, a fost creat un sistem (temporar) separat pentru lucrătorii independenți. Înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, condițiile de pe piața muncii continuau să se îmbunătățească. În 2019, rata de ocupare a forței de muncă a ajuns la 64 %, cea mai mare rată înregistrată vreodată. Cu toate acestea, nivelul era în continuare net inferior mediei Uniunii. Rata șomajului era în mod constant ridicată, la fel ca și alți indicatori ai deficitului de pe piața forței de muncă. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește în continuare la 11,8 % în 2020 și va scădea la 10,7 % în 2021. Proporția contractelor temporare era, de asemenea, ridicată, chiar dacă, începând de la jumătatea anului 2018, crearea de locuri de muncă a vizat locuri de muncă cu contracte pe durată nedeterminată. Pe viitor, pentru a promova o redresare durabilă și incluzivă, integrarea pe piața forței de muncă a femeilor și a tinerilor inactivi este esențială. S-au luat unele măsuri pentru a consolida serviciile publice de ocupare a forței de muncă și a le integra mai bine cu serviciile sociale, învățarea în rândul adulților și formarea profesională. Cu toate acestea, capacitatea de plasare a acestora rămâne redusă și variază foarte mult de la o regiune la alta. Implicarea angajatorilor rămâne, de asemenea, marginală. Pe măsură ce măsurile de limitare a răspândirii virusului sunt ridicate treptat, formulele de organizare flexibilă a muncii și munca la distanță pot veni în sprijinul întreprinderilor și al lucrătorilor. Ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, guvernul a adoptat măsuri temporare care vizează concilierea vieții private cu cea profesională, cum ar fi promovarea muncii inteligente și a concediilor speciale, precum și acordarea de bonuri pentru baby-sitting. În ciuda eforturilor recente, măsurile de promovare a egalității de șanse și politicile privind asigurarea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și furnizarea de servicii de educație timpurie și îngrijire a copiilor și de servicii de îngrijire pe termen lung la prețuri accesibile sunt în continuare insuficiente și slab integrate.

                  (19)

                  Situația de urgență actuală demonstrează, de asemenea, necesitatea de a îmbunătăți învățarea digitală și competențele digitale, inclusiv pentru adulții în vârstă de muncă, precum și învățământul la distanță. Investițiile în educație și în competențe sunt esențiale pentru promovarea unei redresări inteligente și favorabile incluziunii și pentru a rămâne în grafic în vederea realizării tranziției verzi și digitale. În această privință, rezultatele în materie de educație și formare reprezintă în continuare o provocare majoră pentru Italia. Există decalaje regionale mari în ceea ce privește dobândirea competențelor de bază, iar rata de părăsire timpurie a școlii este cu mult peste media Uniunii (13,5 % față de 10,3 % în 2019), în special în cazul elevilor născuți în afara Uniunii (33 %). În contextul limitărilor privind mobilitatea, disparitățile regionale și teritoriale riscă să fie exacerbate. În acest context, este deosebit de important să se investească în învățământul la distanță, precum și în infrastructura digitală și în competențele digitale ale cadrelor didactice și ale cursanților. De asemenea, Italia are o proporție mai mică de absolvenți în domeniul științei și ingineriei în comparație cu media Uniunii, iar rata de absolvire a învățământului terțiar este în continuare foarte scăzută (27,6 % în 2019). În plus, în comparație cu țările cu situații similare, întreprinderile italiene investesc mai puțin în formarea angajaților în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor. Rata scăzută de participare la formare a adulților slab calificați este, de asemenea, un motiv de îngrijorare, având în vedere numărul în scădere al locurilor de muncă care necesită un nivel scăzut de calificare. Perfecționarea și recalificarea profesională rămân la fel de importante ca oricând pentru a echipa lucrătorii cu competențe relevante pe piața forței de muncă și pentru promovarea unei tranziții echitabile către o economie mai digitală și mai durabilă.

                  (20)

                  Criza provocată de pandemia de COVID-19 a accentuat necesitatea de a sprijini accesul întreprinderilor la finanțare. Italia a adoptat mai multe sisteme de sprijinire a fluxului de lichidități către întreprinderi, inclusiv în temeiul Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19 (7). Punerea în aplicare eficace a acestor sisteme, inclusiv prin intermediul unor garanții canalizate de sistemul bancar, este esențială pentru a se asigura că toate întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și întreprinderile din sectoarele și zonele geografice cele mai afectate, precum și întreprinderile inovatoare beneficiază de pe urma acestora. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Subvențiile directe și stimulentele pentru finanțarea bazată pe piață pot sprijini, de asemenea, lichiditatea IMM-urilor și a întreprinderilor inovatoare. Întreprinderilor inovatoare (adesea fără garanții reale) le este mai greu să obțină acces la credite, iar criza actuală ar putea înrăutăți situația. Amânarea contribuțiilor fiscale și sociale către stat a contribuit la îmbunătățirea fluxurilor de numerar ale întreprinderilor. Cu toate acestea, ar trebui să se prevină întârzierile în ceea ce privește plățile aprobate, fie din partea unor administrații către întreprinderi, fie din partea unor întreprinderi către alte întreprinderi, întrucât acestea afectează lichiditatea tuturor întreprinderilor, în special a celor mici.

                  (21)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile în sprijinul tranziției verzi vor fi deosebit de importante pentru a susține redresarea și a spori reziliența în viitor. Italia este extrem de vulnerabilă la dezastre cauzate de fenomene meteorologice extreme și la dezastre hidrogeologice, inclusiv la secete și incendii forestiere. Transformarea Italiei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții private și publice considerabile, pe o perioadă de timp îndelungată, în special cu privire la producția de energie din surse regenerabile, infrastructura de energie electrică și eficiența energetică. În Planul național privind clima și energia al Italiei sunt prevăzute investiții în contextul Pactului verde pentru combaterea schimbărilor climatice. Acestea sunt esențiale pentru a răspunde amenințării reprezentate de schimbările climatice, jucând totodată un rol fundamental în redresarea Italiei și în consolidarea rezilienței sale. Investițiile în contextul Pactului verde sunt, de asemenea, esențiale pentru reducerea impactului poluării aerului asupra sănătății umane în orașele italiene, în special în bazinul fluviului Pad. De exemplu, punerea în aplicare a unor inițiative de mobilitate durabilă, cum ar fi reînnoirea autobuzelor publice locale, reprezintă un exemplu de abordare atât a congestionării traficului, cât și a poluării aerului. Deficitele de infrastructură pentru gestionarea apei și a deșeurilor, în special în regiunile sudice, duc la efecte asupra mediului și a sănătății cu costuri considerabile și pierderi de venituri importante pentru economie. În general, reziliența la schimbările climatice este relevantă pentru întreaga infrastructură, inclusiv pentru infrastructura sanitară. Acest lucru necesită strategii de adaptare. Abordarea provocărilor legate de mediu și de schimbările climatice, cum ar fi riscurile hidrologice, mobilitatea urbană durabilă, eficiența energetică, economia circulară și transformarea industrială, reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți productivitatea, evitând, în același timp, practicile nesustenabile. În același timp, investițiile în astfel de proiecte pot contribui la crearea de locuri de muncă și la susținerea redresării în urma crizei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Italia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Italiei să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (22)

                  Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate în contextul pandemiei de COVID-19 au evidențiat importanța investițiilor în digitalizarea economiei și au demonstrat relevanța infrastructurilor digitale. Nivelurile scăzute ale intensității digitale și ale cunoștințelor digitale ale întreprinderilor din Italia, în special în rândul IMM-urilor și al microîntreprinderilor, le-au împiedicat să ofere soluții de comerț electronic și de muncă la distanță, precum și să furnizeze și să utilizeze instrumente digitale în perioada de izolare. Investițiile în digitalizare și în competențe prin punerea în aplicare continuă și în timp util a unor politici naționale specifice sunt esențiale pentru a îmbunătăți modelele de activități economice electronice și a ajuta întreprinderile să se adapteze, precum și pentru a stimula productivitatea și competitivitatea. S-a dovedit că accesul la o infrastructură digitală rapidă și fiabilă este vital pentru a asigura furnizarea serviciilor esențiale în administrație, educație, sănătate și medicină, precum și pentru monitorizarea și controlarea pandemiei. Italia continuă să înregistreze întârzieri în ceea ce privește acoperirea cu rețele de fibră până la sediul utilizatorului în zonele rurale. Ar trebui adoptate măsuri specifice pentru a remedia această lacună, precum și pentru a încuraja în continuare utilizarea acestor rețele.

                  (23)

                  Pentru a dispune de un sistem de cercetare și inovare performant, este nevoie de un sprijin al politicilor continuu, coerent și bazat pe elemente concrete, precum și de investiții și un capital uman adecvat. Criza actuală provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat în mod clar că trebuie consolidate în continuare schimbul rapid de date între cercetători, inclusiv accesul la rezultate și date gratuit pentru utilizator, precum și știința deschisă. Aceasta din urmă, împreună cu cooperarea științifică/comercială, are un rol esențial clar în ceea ce privește aducerea pe piață a rezultatelor cercetării, inclusiv a celor necesare pentru vaccinuri și terapii, valorificând atuurile Italiei din sectorul medical, cel industrial și cel al cercetării.

                  (24)

                  O administrație publică eficace este crucială pentru a se asigura faptul că nu se încetinește punerea în aplicare a măsurilor adoptate pentru abordarea situației de urgență și sprijinirea redresării economice. Plata prestațiilor sociale, măsurile de asigurare a lichidității și concentrarea investițiilor la începutul perioadei etc. ar putea să nu fie eficace dacă sunt împiedicate de blocajele din sectorul public. Printre deficiențe se numără procedurile de lungă durată, inclusiv cele din domeniul justiției civile, nivelul scăzut al digitalizării și slaba capacitate administrativă. Procedurile și verificările trebuie efectuate rapid, într-un context în care resursele publice sunt sporite în mod semnificativ pentru a sprijini activitatea economică. Digitalizarea administrațiilor publice era inegală înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19. Interacțiunea online dintre autorități și populație era scăzută. Ponderea procedurilor administrative gestionate de regiuni și municipalități care pot fi inițiate și finalizate în întregime în mod digital este în continuare scăzută. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, lipsa interoperabilității serviciilor publice digitale. Pentru a facilita reacția rapidă a administrației publice față de mediul de afaceri, reglementările sectoriale trebuie îmbunătățite și simplificate, iar barierele rămase în calea concurenței trebuie eliminate. În fine, un sistem de justiție eficace este esențial pentru o economie atractivă pentru investiții și pentru întreprinderi și va fi crucial în procesul de redresare, permițând, de asemenea, aplicarea unor cadre eficace de salvare și redresare.

                  (25)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (26)

                  Măsurile adoptate de guvern pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile sunt, de asemenea, benefice pentru menținerea capitalizării și a rezilienței sectorului bancar în actualul mediu de activitate dificil. În pofida măsurilor de atenuare adoptate, inclusiv a flexibilității prudențiale acordate de autoritățile de supraveghere bancară, pandemia de COVID-19 exercită presiune și asupra calității activelor băncilor din întreaga Uniune și se preconizează că această situație va continua în următoarele săptămâni și luni, inclusiv în Italia. Ca urmare, eforturile de reducere a creditelor neperformante sunt afectate, inclusiv din cauza încetinirii activității judiciare și a activităților de restructurare a activelor depreciate. În această privință, promovarea unor soluții sustenabile pentru debitorii viabili afectați de criza provocată de pandemia de COVID-19, inclusiv prin evitarea aplicării măsurilor juridice automate, este o condiție prealabilă importantă pentru protejarea calității activelor. Între timp, asigurarea unor standarde de creditare prudente și a unei raportări precise a deteriorării calității activelor poate contribui, de asemenea, la sprijinirea funcționării pieței secundare a creditelor neperformante și la limitarea efectelor negative asupra inițiativelor existente de cesionare a creditelor neperformante.

                  (27)

                  Prevenirea și sancționarea eficace a corupției pot juca un rol important în asigurarea redresării Italiei după criza provocată de pandemia de COVID-19. Transparența în sectorul public și intensificarea controalelor împotriva corupției, în special, pot evita încercările criminalității organizate de a se infiltra în viața economică și financiară, de a denatura procedurile de achiziții publice și, în sens mai larg, de a devia resursele publice necesare pentru investiții. În același timp, procedurile de achiziții publice ar trebui să rămână eficiente, asigurându-se un echilibru între nevoia de monitorizare riguroasă și nevoia de promptitudine. Durata lichidării stocului de cauze pendinte la instanțele penale de apel ridică încă probleme, însă în cadrul Parlamentului sunt în discuție reforme cuprinzătoare privind raționalizarea procedurilor penale. Cadrul anticorupție al Italiei a fost consolidat recent, însă trebuie să fie completat, inclusiv cu prevederi privind sancționarea funcționarilor publici aleși în cazul conflictelor de interese.

                  (28)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Italia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii obiectivelor de dezvoltare durabilă și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (29)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Italia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (30)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Italiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (31)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (32)

                  Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Italia să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența și capacitatea sistemului de sănătate, în ceea ce privește personalul medical, infrastructura și produsele medicale critice. Să amelioreze coordonarea dintre autoritățile naționale și regionale.

                  2.

                  Să asigure un nivel adecvat de înlocuire a veniturilor și de acces la protecție socială, în special pentru lucrătorii atipici. Să atenueze impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă, inclusiv prin utilizarea unor formule flexibile de lucru și a unor măsuri active de sprijinire a ocupării forței de muncă. Să consolideze învățământul la distanță și competențele, inclusiv competențele digitale.

                  3.

                  Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor de furnizare de lichidități către economia reală, inclusiv către IMM-uri, întreprinderile inovatoare și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, și să evite întârzierile în efectuarea plăților. Să concentreze la începutul perioadei aferente proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, cercetare și inovare, transportul public durabil, gestionarea deșeurilor și a apei, precum și către consolidarea infrastructurii digitale pentru a asigura furnizarea serviciilor esențiale.

                  4.

                  Să îmbunătățească eficiența sistemului judiciar și eficacitatea administrației publice.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 69.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  JO C 91I, 20.3.2020, p. 1.

         (8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.


title: Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2020 2020/C 282/13

text:
               26.8.2020

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 282/82

      RECOMANDAREA CONSILIULUI
      din 20 iulie 2020
      privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2020
      (2020/C 282/13)
      CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),
      având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),
      având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),
      având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
      având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,
      având în vedere concluziile Consiliului European,
      având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
      având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,
      având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,
      având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,
      întrucât:

                  (1)

                  La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ciprul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

                  (2)

                  Raportul de țară pentru Cipru din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Cipru în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Cipru în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Ciprul se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, sectorul financiar este împovărat de ponderea foarte mare a creditelor neperformante, iar asupra economiei exercită presiune stocuri mari de datorii private, publice și externe, pe fondul unei creșteri potențiale moderate.

                  (3)

                  La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

                  (4)

                  Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

                  (5)

                  La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

                  (6)

                  Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

                  (7)

                  Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

                  (8)

                  Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Ciprul este încurajat să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

                  (9)

                  Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale țării din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților teritoriale din Cipru. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

                  (10)

                  La 7 mai 2020, Ciprul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

                  (11)

                  În prezent, Ciprul se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

                  (12)

                  În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 4,3 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 0,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 95,5 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 116,8 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. În plus, proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de datoriile contingente explicite și de eventualele nevoi de finanțare ale spitalelor publice în primii ani de funcționare a sistemului național de asigurări de sănătate.

                  (13)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Ciprul a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,4 % din PIB. Măsurile includ suplimentarea cu până la 0,5 % din PIB a bugetului alocat serviciilor de sănătate, acordarea de subvenții salariale care să asigure menținerea angajaților pe statul de plată în cazul suspendării operațiunilor comerciale (2,7 % din PIB) și acordarea de sprijin pentru venit întreprinderilor mici și lucrătorilor independenți (0,3 % din PIB). În plus, Ciprul a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, inclusiv, de exemplu, amânarea plății TVA-ului pentru o perioadă de două luni. În general, măsurile adoptate de Cipru sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

                  (14)

                  Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Ciprului va fi de – 7 % din PIB în 2020 și de –1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 115,7 % din PIB în 2020 și la 105 % din PIB în 2021.

                  (15)

                  La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Cipru a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că a fost îndeplinit criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul privind deficitul nu a fost îndeplinit.

                  (16)

                  Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Ciprul a adoptat o serie de măsuri menite să atenueze impactul economic al crizei. La 15 martie 2020, guvernul a lansat un program de sprijin financiar pentru a proteja sănătatea publică și pentru a asigura supraviețuirea economică a întreprinderilor și a angajatorilor. Programul alocă 100 de milioane EUR pentru sprijin financiar în favoarea sectorului sănătății pentru combaterea pandemiei, inclusiv pentru recrutarea suplimentară de medici, asistenți și personal auxiliar, precum și pentru echipamente și infrastructură. Acest program stabilește o serie de măsuri de sprijinire a întreprinderilor prin îmbunătățirea lichidității, de exemplu, adoptarea unor scheme de sprijin pentru întreprinderi și pentru lucrătorii independenți, precum și suspendarea temporară a plății TVA-ului pentru întreprinderi. Pachetul include, de asemenea, un sprijin specific de 11 milioane EUR pentru redresarea sectorului turismului.

                  (17)

                  Criza provocată de COVID-19 demonstrează necesitatea orientării investițiilor către îmbunătățirea și modernizarea sistemului public de sănătate, restabilirea capacității acestuia și punerea în aplicare a reformei în domeniul sănătății. Noul sistem de sănătate oferă un acces mai bun la serviciile de asistență medicală primară, orientări și tratamente adecvate bazate pe protocoale clinice. Acesta prevede, de asemenea, dreptul universal la servicii de sănătate accesibile în contextul pandemiei de COVID-19. Ciprul dispune de un plan de urgență în caz de pandemie bine stabilit și a alocat resurse suplimentare pentru a preveni și a gestiona impactul infectării și al contagiunii. Pe termen mediu, Ciprul trebuie să orienteze investițiile către creșterea eficacității, a accesibilității și a rezilienței generale a sistemului de sănătate. Suplimentarea resurselor pentru sistemul de sănătate ar trebui să prevină penuria viitoare de personal medical, precum și de consumabile medicale și de infrastructuri esențiale. Implementarea fără probleme a reformei sistemului de sănătate, astfel cum a fost planificată, este esențială pentru asigurarea accesului la asistență medicală și a acoperirii universale. Soluțiile și noile aplicații digitale în materie de sănătate ar contribui la accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate și la îmbunătățirea teleconsultațiilor și a mecanismelor de alertă. Este esențială adoptarea unor politici care să amelioreze capacitatea spitalelor, să abordeze condițiile de lucru ale lucrătorilor din domeniul sănătății și să asigure distribuția echipamentelor individuale de protecție, a testelor, a medicamentelor și a dispozitivelor medicale. Este esențială integrarea îngrijirii pe termen lung, precum și a asistenței medicale primare și comunitare, având în vedere schimbările demografice și nevoia de a sprijini persoanele cele mai vulnerabile, inclusiv persoanele cu handicap.

                  (18)

                  După o evoluție pozitivă constantă a pieței forței de muncă în ultimii ani, Ciprul se va confrunta acum cu provocări în ceea ce privește nivelurile de ocupare a forței de muncă din cauza crizei sanitare. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce la minimum impactul socioeconomic al crizei. Ciprul a adoptat deja măsuri de urgență, inclusiv sisteme de șomaj tehnic și prelungirea prestațiilor de șomaj pentru lucrătorii independenți. Va fi important să se păstreze locurile de muncă și să se asigure punerea în aplicare a măsurilor anunțate, în strânsă consultare cu partenerii sociali. Va fi esențială consolidarea capacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă prin suplimentarea posturilor permanente, în special prin garantarea continuării serviciilor consilierilor pentru ocuparea forței de muncă ale căror contracte temporare expiră în cea de a doua jumătate a anului 2020. Se va evita astfel o presiune suplimentară asupra serviciilor și se va oferi sprijin eficient persoanelor care au intrat de curând în șomaj și altor grupuri vulnerabile, cum ar fi tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, șomerii de lungă durată și persoanele cu handicap. Sprijinirea tranziției de la școală la locul de muncă și informarea tinerilor, în special, necesită o atenție sporită, având în vedere că proaspeții absolvenți s-ar putea confrunta cu dificultăți suplimentare în găsirea unui loc de muncă.

                  (19)

                  Pandemia de COVID-19 impune adoptarea unor măsuri adecvate care să atenueze impactul social, să sprijine veniturile gospodăriilor și să susțină redresarea rapidă a economiei. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,6 % în 2020 și va coborî apoi la 7,5 % în 2021. Se preconizează o scădere semnificativă a cererii externe de servicii, întrucât se așteaptă ca sectorul turismului să fie puternic afectat de criză. Ar trebui să se asigure soluții adecvate de substituție a veniturilor pentru toți lucrătorii și toți lucrătorii independenți afectați, inclusiv pentru cei care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la protecție socială. Sistemele de protecție socială trebuie să protejeze persoanele încadrate în muncă, lucrătorii independenți și șomerii. Există posibilități de consolidare a sistemului general de protecție socială pentru a preveni creșterea nivelului de sărăcie și a nivelului inegalităților, în special prin sprijinirea persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv copiii, persoanele inactive, lucrătorii nedeclarați și persoanele care provin dintr-un context de migrație.

                  (20)

                  Promovarea unor formule flexibile de lucru, cu implicarea partenerilor sociali, în special sub forma muncii la distanță, este deosebit de importantă. Pe termen scurt, de aceste formule vor beneficia lucrătorii care au responsabilități neprevăzute de îngrijire a copiilor și a altor persoane aflate în întreținere, urmând ca pe termen lung acestea să faciliteze reintegrarea pe piața muncii a numărului mare de femei inactive din cauza responsabilităților de îngrijire. Având în vedere că pentru persoanele în vârstă și persoanele care suferă de boli cronice există un risc mai mare de îmbolnăvire gravă din cauza virusului, investițiile în servicii de calitate de îngrijire pe termen lung sunt deosebit de importante pentru a asigura continuitatea serviciilor și eficiența pe termen scurt și mediu.

                  (21)

                  Îmbunătățirea calității, a eficienței și a relevanței pe piața muncii a educației și formării este esențială în acest context de criză, pentru a asigura o redresare rapidă a pieței forței de muncă. Dotarea persoanelor cu competențele adecvate este și mai importantă într-o perioadă în care un număr tot mai mare de persoane riscă să își piardă locul de muncă și trebuie să fie apoi pregătite pentru tranzițiile de la un loc de muncă la altul. Restricțiile de mobilitate au evidențiat problemele generate de nivelurile scăzute de competențe digitale în Cipru. Acest lucru are un impact negativ asupra activităților online, cum ar fi munca la distanță, învățământul la distanță și utilizarea serviciilor de e-sănătate. Accesul egal la infrastructura informatică și la internet, inclusiv pentru cursanții defavorizați, precum și o bună pregătire a cadrelor didactice sunt esențiale pentru o educație digitală și pentru un învățământ la distanță de calitate. Pentru a aborda rezultatele slabe la nivel general în domeniul educației și formării și pentru a îmbunătăți competențele în sens mai larg, este esențial să se continue reforma învățământului, investind totodată în soluții pentru învățarea digitală, pentru formarea la locul de muncă și pentru ucenicie, precum și în consolidarea competențelor profesorilor și ale formatorilor de a utiliza în mod eficace instrumentele informatice. Există posibilitatea de a aborda problema rezultatelor slabe în ceea ce privește competențele de bază, precum și de a spori participarea adulților la activități de învățare. Pentru a accelera punerea în aplicare, programele de recalificare ar putea, în măsura posibilului, să fie concepute pentru utilizare online, iar apoi, când pandemia va fi sub control, să integreze prezența fizică, după caz.

                  (22)

                  Pe durata crizei și a perioadei imediat următoare, sunt și vor fi necesare fonduri importante pentru a sprijini întreprinderile. Este esențială garantarea unui acces adecvat la finanțare și la lichidități, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), pentru ca întreprinderile să își poată continua activitatea, iar angajații să își păstreze locul de muncă. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Ciprul a pus în aplicare o schemă specifică de sprijinire a întreprinderilor mici prin care se subvenționează plata salariilor în întreprinderile cu până la cinci angajați. În plus, suspendarea contribuțiilor majorate la sistemul național de sănătate și amânarea plății impozitelor (de exemplu, TVA) vor reduce presiunea imediată. O coordonare administrativă rapidă, acordarea unui sprijin practic și comunicarea eficace cu privire la sprijinul oferit IMM-urilor, în cooperare cu structurile de sprijin pentru IMM-uri și cu organizațiile de întreprinderi, sunt esențiale. Accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de lichidități al IMM-urilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de un sprijin specific, de exemplu, prin achiziționarea de participații la capital de către instituții publice și prin măsuri de stimulare a investițiilor fondurilor cu capital de risc în aceste tipuri de întreprinderi. Este în continuare important să se implementeze instrumente financiare elaborate înainte de criză (Fondul de fonduri pentru energie al Ciprului).

                  (23)

                  Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se concentreze la începutul perioadei aferente proiectele de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Protejarea și utilizarea eficientă a resurselor naturale ale țării au o importanță capitală pentru asigurarea unei redresări economice sustenabile și a unei creșteri viitoare. Pentru ca țara să rămână atractivă pentru turiști, trebuie abordate provocările legate de tranziția către o energie verde, de gestionarea eficace a deșeurilor și a apei, precum și de protecția naturii și a biodiversității. S-au inițiat deja investiții importante, însă multe dintre investițiile în aceste domenii trebuie concentrate la începutul perioadei. Ciprul se confruntă cu provocări importante în atingerea obiectivului său pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste provocări trebuie abordate prin planificarea și adoptarea de măsuri suplimentare în timp util, în conformitate cu Planul național privind clima și energia al Ciprului. Astfel de măsuri vor necesita investiții, în special în domenii precum energia din surse regenerabile, eficiența energetică și transporturile durabile, care pot contribui, de asemenea, la furnizarea unor stimulente ecologice solide. De asemenea, Ciprul trebuie să își îmbunătățească în mod semnificativ sistemul de gestionare a deșeurilor și economia circulară. Generarea de deșeuri este în continuare cu mult peste media Uniunii, iar ratele de reciclare rămân semnificativ mai scăzute decât media Uniunii. Rata de depozitare a deșeurilor este, de asemenea, foarte ridicată. Gospodărirea apelor și a apelor uzate, în special în zonele urbane, este ineficientă. Seceta și deficitul de apă reprezintă motive serioase de îngrijorare, iar răspunsul insuficient la nivel de politici ar putea afecta economia rurală și turismul din Cipru. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Ciprul să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Ciprul ar putea astfel să utilizeze acest fond în mod optim.

                  (24)

                  Restricțiile privind mobilitatea impuse în contextul crizei provocate de COVID-19 au subliniat importanța unei infrastructuri digitale moderne, a accesului universal la internet și a disponibilității serviciilor digitale. Investițiile în economia digitală sunt esențiale pentru creșterea productivității și stimularea redresării economice după criză. Ciprul se situează pe unul dintre ultimele locuri în ceea ce privește indicele economiei și societății digitale (DESI) calculat de Comisie în 2020. Numai 45 % dintre ciprioții cu vârsta cuprinsă între 16 și 74 de ani au cel puțin competențe digitale de bază, iar procentajul de specialiști în domeniul TIC raportat la totalul forței de muncă este în continuare mai mic decât media Uniunii (2,7 % față de 3,9 %), ceea ce afectează potențialul economiei digitale. Există un nivel scăzut de interacțiune online între autoritățile publice și cetățeni (doar 51 % dintre ciprioți interacționează online). Nivelul comerțului electronic (și anume, IMM-urile care vând online, cifra de afaceri a comerțului electronic și vânzările online transfrontaliere) se îmbunătățește (31,8 % în 2019 față de 29,4 % în 2018), dar se situează în continuare sub media Uniunii de 40,1 %.

                  (25)

                  Ciprul își poate îmbunătăți în continuare sistemul de cercetare și inovare pentru a sprijini creșterea productivității și tranziția digitală și de mediu necesară într-un scenariu postpandemie. Capacitatea scăzută de absorbție a cercetării și a inovării de către întreprinderi reprezintă un obstacol în calea competitivității Ciprului. Îmbunătățirea cooperării dintre mediul academic și întreprinderi și comercializarea rezultatelor obținute în cercetare fac în continuare obiectul unor blocaje majore și necesită acțiuni urgente. Cu toate acestea, sunt promițătoare o serie de măsuri recente, cum ar fi instituirea unui nou subminister pentru cercetare, inovare și politica digitală, numirea unui nou ministru adjunct pentru cercetare, inovare și politica digitală, precum și noul cadru privind strategia pentru cercetare și inovare pentru Cipru 2019-2023 („Innovate Cyprus”), care stabilește un obiectiv consolidat privind cercetarea și dezvoltarea de 1,5 % din PIB până în 2023 (față de nivelul actual de 0,56 %).

                  (26)

                  Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale, astfel cum s-a recunoscut în recomandarea din 2020 privind politica economică a zonei euro. Efectele de propagare asupra altor state membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun acțiuni coordonate la nivel național, care să completeze legislația Uniunii. Datele economice sugerează că normele fiscale ale Ciprului sunt utilizate în scopuri de planificare fiscală agresivă. Ciprul a luat măsuri pentru a remedia acest aspect prin punerea în aplicare a inițiativelor internaționale și europene și prin adoptarea unor măsuri suplimentare la nivel național. Cu toate acestea, caracteristicile sistemului, cum ar fi faptul că nu se rețin la sursă taxe și impozite pentru plățile în străinătate reprezentând dividende, dobânzi și redevențe plătite de către societățile cu sediul în Cipru către rezidenți din țări terțe, precum și normele privind domiciliul fiscal al întreprinderilor pot continua să faciliteze planificarea fiscală agresivă. Sistemul de deducere a dobânzilor noționale trebuie să fie monitorizat îndeaproape. Ca observație finală, OCDE consideră că există un risc ridicat ca Schema de naturalizare prin excepție a investitorilor în Cipru și schema de reședință prin investiții să fie utilizate în mod abuziv. Ciprul a pregătit și a înaintat spre examinare juridică proiecte de legi care introduc reținerea la sursă a taxelor și impozitelor pentru plățile reprezentând dividende, dobânzi și redevențe către țări incluse în anexa I la lista UE de jurisdicții necooperante în scopuri fiscale. De asemenea, Ciprul a pregătit și a înaintat spre examinare juridică norme care prevăd introducerea unui test privind domiciliul fiscal al întreprinderilor bazat pe înregistrarea întreprinderii, în plus față de normele existente în materie de gestionare și control. Eficacitatea acestor măsuri în combaterea planificării fiscale agresive va trebui evaluată.

                  (27)

                  Un sistem de justiție eficace rămâne un factor-cheie pentru o economie atractivă, favorabilă investițiilor și întreprinderilor, și va fi esențial în procesul de redresare. Ineficiențele grave din sistemul judiciar continuă să afecteze executarea contractelor și soluționarea rapidă a cauzelor civile și comerciale. Au fost anunțate o serie de reforme care vor aborda cele mai grave probleme din sistemul judiciar cipriot, în special normele privind procedurile civile depășite și digitalizarea instanțelor, tratarea numărului mare de dosare nesoluționate și lipsa de formare pe tot parcursul vieții pentru judecători, dar progresele rămân lente.

                  (28)

                  Consolidarea rezilienței și a eficienței administrației publice este esențială pentru a asigura punerea în aplicare rapidă și eficace a măsurilor de recuperare în urma pandemiei de COVID-19 în Cipru. Trebuie îmbunătățită coordonarea dintre administrația centrală și cea locală și trebuie abordată fragmentarea și ineficiențele la nivel local pentru a elimina blocajele din calea punerii în aplicare coerente, a investițiilor și a furnizării de servicii în țară. Accelerarea digitalizării administrației publice este esențială pentru a asigura continuitatea activității, precum și accesul permanent și efectiv la serviciile publice pentru cetățeni și întreprinderi.

                  (29)

                  În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

                  (30)

                  Protejarea solidității generale a sistemului bancar și gestionarea riscurilor la adresa stabilității financiare sunt esențiale pentru a face față crizei provocate de COVID-19 și pentru a sprijini economia. Deși stabilitatea sectorului bancar a cunoscut o îmbunătățire semnificativă în ultimii ani, pandemia pune presiune asupra băncilor, printr-o creștere a riscului de credit și a presiunilor asupra rentabilității și a capitalizării. Vulnerabilitățile și provocările derivă dintr-un sector privat supraîndatorat și dintr-un stoc ridicat de credite neperformante, care limitează posibilitățile de sprijin în materie de credite. Sectorul bancar cipriot ocupă locul doi în topul țărilor din zona euro cu cea mai mare rată de credite neperformante. Prin urmare, eforturile de reducere a creditelor neperformante rămân o prioritate, în special abordarea „creditelor neperformante moștenite” care au expirat cu mult înainte de declanșarea crizei provocate de COVID-19. În vederea realizării acestui obiectiv, este esențial să se realizeze progrese în ceea ce privește societatea de gestionare a activelor deținută de stat KEDIPES, inclusiv în ceea ce privește modelul său de organizare și strategia sa. Sistemul ESTIA are ca obiectiv legitim să sprijine și să protejeze debitorii vulnerabili, dar este în continuare esențial să se realizeze un echilibru între acest obiectiv și îmbunătățirea culturii efectuării plăților. În acest sens, consolidarea executării creanțelor și promovarea utilizării cadrului în materie de insolvență ar contribui la sprijinirea unei restructurări sustenabile a creditelor neperformante. În plus, reducerea restanțelor la emiterea titlurilor de proprietate prin punerea în aplicare a unei soluții structurale pentru remedierea deficiențelor sistemului de tranzacții imobiliare (și anume emiterea și transferul de titluri de proprietate) rămâne o sarcină importantă.

                  (31)

                  Continuarea eforturilor de consolidare a cadrului de prevenire și pedepsire a actelor de corupție este esențială pentru asigurarea redresării în urma crizei provocate de COVID-19 și pentru obținerea unei alocări și a unei distribuiri eficiente, responsabile și transparente a fondurilor și a resurselor. Este în curs de implementare un plan de acțiune împotriva corupției, însă măsurile și actele legislative esențiale nu au fost încă adoptate; este vorba în special de proiectele de lege care vizează consolidarea transparenței în procesul public de luare a deciziilor, instituirea autorității independente împotriva corupției, semnalarea cazurilor de corupție și protecția denunțătorilor. Nu au fost încă finalizate dispozițiile referitoare la separarea funcțiilor și la procedurile de recrutare din cadrul birourilor de avocatură.

                  (32)

                  Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Ciprul va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

                  (33)

                  Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Ciprul ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului.

                  (34)

                  În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Ciprului în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

                  (35)

                  Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

                  (36)

                  În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 3 și 4,

            RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Ciprul să întreprindă acțiuni astfel încât:

                  1.

                  Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența și capacitatea sistemului de sănătate de a asigura servicii accesibile și de calitate, inclusiv prin abordarea condițiilor de muncă ale lucrătorilor din domeniul sănătății.

                  2.

                  Să ofere soluții adecvate de substituție a veniturilor și acces la protecție socială pentru toți. Să consolideze serviciile publice de ocupare a forței de muncă, să promoveze programe de lucru flexibile și să îmbunătățească relevanța pe piața muncii a educației și a formării.

                  3.

                  Să garanteze accesul adecvat la finanțare și la lichidități, în special pentru IMM-uri. Să asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, gestionarea deșeurilor și a apei, transportul durabil, digitalizare, cercetare și inovare.

                  4.

                  Să intensifice măsurile menite să abordeze caracteristicile sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă de către persoane fizice și companii multinaționale. Să îmbunătățească eficiența și digitalizarea sistemului judiciar și a sectorului public.

         Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

               Pentru Consiliu

               Președintele

            J. KLOECKNER

         (1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

         (2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

         (3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 80.

         (4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

         (5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

         (6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

         (7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.