title: Directiva 2001/113/CE a Consiliului din 20 decembrie 2001 privind gemurile, jeleurile și marmeladele de fructe, precum și piureul de castane îndulcit destinate alimentației umane

text:
Anunţ juridic important

|

32001L0113

Official Journal L 010 , 12/01/2002 P. 0067 - 0072 Ediţie specială în limba cehă Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba estonă Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba letonă Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba malteză Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba polonă Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 13 Volume 27 P. 190  - 195

		20011220Directiva 2001/113/CE a Consiliuluidin 20 decembrie 2001privind gemurile, jeleurile și marmeladele de fructe, precum și piureul de castane îndulcit destinate alimentației umaneCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,având în vedere propunerea Comisiei [1],având în vedere avizul Parlamentului European [2],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social [3],întrucât:(1) Anumite directive verticale privind produsele alimentare ar trebui să fie simplificate astfel încât să prevadă numai normele esențiale care trebuie îndeplinite de către produsele la care se referă, pentru a permite libera circulație a produselor respective pe piața internă, în conformitate cu concluziile Consiliului European de la Edinburg, din 11 și 12 decembrie 1992, confirmate de concluziile Consiliului European de la Bruxelles din 10 și 11 decembrie 1993.(2) Directiva 79/693/CEE a Consiliului din 24 iulie 1979 de armonizare a legislațiilor statelor membre privind gemurile, jeleurile și marmeladele de fructe și piureul de castane [4] s-a justificat prin faptul că diferențele dintre legislațiile interne privind produsele respective puteau duce la crearea unor condiții de concurență neloială și, prin urmare, la inducerea în eroare a consumatorilor și puteau influența astfel, în mod direct, realizarea și funcționarea pieței comune.(3) Directiva 79/693/CEE a fost, prin urmare, concepută pentru a stabili definițiile și normele comune privind compoziția, normele de producție și etichetarea produselor, pentru a se asigura libera circulație a acestora în interiorul Comunității.(4) Directiva 79/693/CEE ar trebui, de asemenea, să fie aliniată cu legislația comunitară generală privind produsele alimentare, în special cu legislația privind etichetarea, coloranții, îndulcitorii și alți aditivi autorizați și, din motive de claritate, ar trebui să fie reformulată pentru a face mai accesibile normele privind condițiile de fabricare și comercializare a gemurilor, a jeleurilor și a marmeladelor de fructe, precum și a piureului de castane îndulcit destinate consumului uman.(5) Normele generale de etichetare a alimentelor prevăzute de Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului [5] trebuie să se aplice în anumite condiții.(6) Pentru a ține seama de tradițiile naționale existente în ceea ce privește fabricarea gemurilor, a jeleurilor și a marmeladelor de fructe, precum și a piureului de castane îndulcit, este necesară menținerea dispozițiilor de drept intern în vigoare care autorizează comercializarea acestor produse cu un conținut de zahăr redus.(7) Conform principiilor de subsidiaritate și de proporționalitate prevăzute la articolul 5 din tratat, obiectivul de a stabili definiții și norme comune pentru produsele menționate anterior și de a alinia prevederile cu legislația comunitară generală privind produsele alimentare nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre și, prin urmare, poate fi mai bine realizat, prin natura prezentei directive, de către Comunitate. Prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat anterior.(8) Dispozițiile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurilor de exercitare a competențelor de punere în aplicare conferite Comisiei [6].(9) Pentru a se evita crearea unor noi bariere în calea liberei circulații, statele membre ar trebui să se abțină de la adoptarea, în ceea ce privește produsele respective, a unor dispoziții care nu sunt prevăzute de prezenta directivă,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Prezenta directivă se aplică produselor menționate în anexa I.Prezenta directivă nu se aplică produselor destinate fabricării produselor de panificație sau de patiserie sau a biscuiților.Articolul 2Directiva 2000/13/CE se aplică produselor menționate la anexa I, în următoarele condiții:1. Denumirea produselor din anexa I se aplică numai produselor cuprinse în această anexă și se utilizează, în cazul comercializării, pentru a le desemna.Denumirile produselor utilizate în anexa I pot fi folosite, cu toate acestea, ca o alternativă la denumirea și conform practicilor utilizate pentru desemnarea altor produse care nu pot fi confundate cu cele menționate în anexa I.2. Denumirile produselor sunt însoțite de mențiunea privind fructul sau fructele utilizate, în ordinea descrescătoare a masei materiilor prime utilizate. Cu toate acestea, în cazul produselor fabricate din două sau mai multe tipuri de fructe, mențiunea privind fructele utilizate poate fi înlocuită cu "amestec de fructe" sau cu un text similar sau chiar cu numărul tipurilor de fructe utilizate.3. Etichetarea menționează conținutul de fructe incluzând cuvintele "preparat din… g de fructe la 100 g" din produsul finit, după caz, după scăderea masei apei utilizate la prepararea extractelor apoase.4. Etichetarea menționează conținutul total de zahăr prin cuvintele "conținut total de zahăr… g la 100 g", acest gramaj reprezentând valoarea determinată cu ajutorul refractometrului la 20 °C pentru produsul finit, cu o toleranță de ± 3 grade refractometrice.Cu toate acestea, conținutul de zahăr nu trebuie să fie precizat în cazul în care se specifică pe etichetă valoarea nutrițională a zaharurilor în conformitate cu Directiva 90/496/CEE [7].5. Elementele prevăzute la punctul 3 și în primul paragraf de la punctul 4 apar în același câmp vizual cu denumirea produsului și în caractere vizibile clar.6. În cazul în care conținutul rezidual de dioxid de sulf este mai mare de 10 mg/kg, se indică prezența acestuia în lista ingredientelor prin derogare de la articolul 6 alineatul (4) din Directiva 2000/13/CE.Articolul 3În cazul produselor menționate în anexa I, statele membre nu adoptă dispoziții de drept intern care nu sunt prevăzute de prezenta directivă.Articolul 4Fără a aduce atingere Directivei 89/107/CEE a Consiliului [8] sau dispozițiilor adoptate pentru punerea sa în aplicare, numai ingredientele menționate în anexa II la prezenta directivă și materiile prime care sunt conforme cu anexa III la prezenta directivă pot fi utilizate la fabricarea produselor menționate în anexa I la prezenta directivă.Articolul 5Dispozițiile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive, adoptate în ceea ce privește problemele menționate mai jos, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare prevăzute la articolul 6 alineatul (2):- prin alinierea prezentei directive cu legislația comunitară generală privind produsele alimentare;- prin adaptarea la progresul tehnic.Articolul 6(1) Comisia este sprijinită de Comitetul permanent pentru produse alimentare (denumit în continuare "comitet") instituit prin articolul 1 din Decizia 69/414/CEE [9].(2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE.Perioada stabilită la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE este de trei luni.(3) Comitetul își adoptă regulamentul de procedură.Articolul 7Directiva 79/693/CEE se abrogă de la 12 iulie 2003.Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă.Articolul 8Statele membre pun în aplicare acte cu putere de lege și acte administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 12 iulie 2003. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.Dispozițiile se aplică astfel încât:- să autorizeze comercializarea produselor menționate în anexa I, în cazul în care sunt conforme definițiilor și normelor prevăzute de prezenta directivă, începând cu 12 iulie 2003;- să interzică comercializarea produselor care nu sunt conforme cu prezenta directivă, începând cu 12 iulie 2004.Cu toate acestea, se permite comercializarea produselor care nu sunt conforme cu prezenta directivă, dar care au fost etichetate înainte de 12 iulie 2004 în conformitate cu Directiva 79/693/CEE până la epuizarea stocurilor.Atunci când statele membre adoptă aceste acte, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.Articolul 9Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.Articolul 10Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2001.Pentru ConsiliuPreședinteleC. PicquÉ[1] JO C 231, 9.8.1996, p. 27.[2] JO C 279, 1.10.1999, p. 95.[3] JO C 56, 24.2.1997, p. 20.[4] JO L 205, 13.8.1979, p. 5. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 88/593/CEE (JO L 318, 25.11.1988, p. 44).[5] JO L 109, 6.5.2000, p. 29.[6] JO L 184, 17.7.1999, p. 23.[7] JO L 276, 6.10.1990, p. 40.[8] JO L 40, 11.2.1989, p. 27. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Directiva 94/34/CE (JO L 237, 10.9.1994, p. 1).[9] JO L 291, 19.11.1969, p. 9.--------------------------------------------------20011220ANEXA IDENUMIREA PRODUSELOR, CARACTERISTICI ȘI DEFINIȚIII. DEFINIȚII- "Gemul" reprezintă un amestec, cu o consistență adecvată de gel, obținut din zaharuri, pulpa și/sau piureul obținut din unul sau mai multe tipuri de fructe și apă. Cu toate acestea, gemul de citrice poate fi obținut din întregul fruct tăiat în fâșii și/sau felii.Cantitatea de pulpă și/sau de piure utilizate pentru fabricarea a 1000 g de produs finit trebuie să fie de minimum:— 350 g | în general; |— 250 g | în cazul coacăzelor roșii, al scorușelor, al fructelor de crușin, al coacăzelor negre, al măceșelor și al gutuilor; |— 150 g | în cazul ghimbirului; |— 160 g | în cazul alunelor de caju; |— 60 g | în cazul fructelor pasiunii. |- "Gemul de calitate superioară" reprezintă un amestec, cu o consistență adecvată de gel, obținut din zaharuri, pulpa neconcentrată a unuia sau a mai multor tipuri de fructe și apă. Cu toate acestea, gemul de calitate superioară de măceșe și cel fără sâmburi de zmeură, mure, coacăze negre, afine și coacăze roșii poate fi obținut în întregime din piureul neconcentrat din fructele respective. Gemul de calitate superioară de citrice poate fi obținut din întregul fruct, tăiat în fâșii și/sau felii.Următoarele fructe nu se pot utiliza, în amestec cu alte fructe, la producerea gemului de calitate superioară: mere, pere, prune cu sâmbure aderent, pepene, pepene verde, struguri, dovleac, castraveți și roșii.Cantitatea de pulpă utilizată la fabricarea a 1000 g de produs finit trebuie să fie de minimum:— 450 g | în general; |— 350 g | în cazul coacăzelor roșii, al scorușelor, al fructelor de crușin, al coacăzelor negre, al măceșelor și al gutuilor; |— 250 g | în cazul ghimbirului; |— 230 g | în cazul alunelor de caju; |— 80 g | în cazul fructelor pasiunii. |- "Jeleul" este un amestec cu consistență de gel, obținut din zaharuri și sucul și/sau extractele apoase din unul sau mai multe tipuri de fructe.Cantitatea de suc și/sau extracte apoase utilizate la fabricarea a 1000 g de produs finit nu trebuie să fie inferioară celei stabilite în cazul fabricării gemului. Aceste cantități se calculează după scăderea masei apei utilizate la prepararea extractelor apoase.- Cu toate acestea, în cazul "jeleului de calitate superioară", cantitatea de suc de fructe și/sau de extracte apoase utilizate la fabricarea a 1000 g de produs finit nu trebuie să fie inferioară celei stabilite pentru fabricarea gemului de calitate superioară. Aceste cantități se calculează după scăderea masei apei utilizate la prepararea extractelor apoase. Următoarele fructe nu se pot utiliza, în amestec cu alte fructe, la producerea jeleului de calitate superioară: mere, pere, prune cu sâmbure aderent, pepene, pepene verde, struguri, dovleac, castraveți și roșii.- "Marmelada" este un amestec, cu consistență de gel, obținut din apă, zaharuri și unul sau mai multe dintre produsele următoare obținute din citrice: pulpă, piure, suc, extracte apoase și coaja fructelor.Cantitatea de citrice utilizate pentru fabricarea a 1000 gde produs finit trebuie să fie de minimum 200 g din care cel puțin 75 g trebuie să fie obținute din endocarp.- Denumirea "marmeladă jeleu" poate fi utilizată în cazul în care produsul nu conține materie insolubilă cu excepția, eventual, a unor mici cantități de coajă mărunțită.- "Piureul de castane îndulcit" este un amestec, cu consistență de gel, obținut din apă, zahăr și cel puțin 380 g de piure de castane (Castanea sativa) la 1000 g de produs finit.II. Produsele menționate la punctul I trebuie să prezinte un conținut de substanță uscată solubilă de 60 % sau mai mult conform determinării cu ajutorul refractometrului, cu excepția acelor produse în care zaharurile au fost total sau parțial înlocuite cu îndulcitori.Cu toate acestea, fără a aduce atingere articolului 5 alineatul (1) din Directiva 2000/13/CE, statele membre pot autoriza, în anumite cazuri speciale, denumirile rezervate produselor menționate la punctul I, care prezintă un conținut de substanță uscată solubilă de sub 60 %.III. În cazul în care fructele sunt amestecate, conținutul minim stabilit la punctul I pentru diferitele tipuri de fructe trebuie să fie redus proporțional cu procentajele utilizate.--------------------------------------------------20011220ANEXA IISe pot utiliza următoarele ingrediente la fabricarea produselor definite în anexa I:- miere, în conformitate cu Directiva 2001/110/CE a Consiliului din 20 decembrie 2001 privind mierea [1]: în toate produsele, ca substitut total sau parțial al zaharurilor;- suc de fructe: numai în gem;- suc de citrice: în produsele obținute din alte tipuri de fructe: numai în gem, gem de calitate superioară, jeleu și jeleu de calitate superioară;- suc de fructe roșii: numai în gem și în gem de calitate superioară obținut din măceșe, căpșuni, zmeură, agrișe, coacăze roșii, prune și rubarbă;- suc de sfeclă roșie: numai în gem și jeleu obținut din căpșuni, zmeură, agrișe, coacăze roșii și prune;- uleiuri esențiale de citrice: numai în marmeladă și marmelada jeleu;- uleiuri și grăsimi comestibile ca agenți antispumanți: în toate produsele;- pectină lichidă: în toate produsele;- coajă de citrice: în gem, gem de calitate superioară, jeleu șiu jeleu de calitate superioară;- frunze de Pelargonium odoratissimum: în gem, gem de calitate superioară, jeleu și jeleu de calitate superioară, în cazul în care sunt obținute din gutui;- băuturi spirtoase, vin și vin licoros, fructe cu coajă lignificată, ierburi aromatice, condimente, vanilie și extracte de vanilie. în toate produsele;- vanilină: în toate produsele.[1] JO L 10, 12.1.2002, p. 47.--------------------------------------------------20011220ANEXA IIIA. DEFINIȚIIÎn sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:1. Fructe:- fructe proaspete, sănătoase, fără deteriorări, conținând toate elementele constitutive esențiale și suficient de coapte pentru a putea fi utilizate, după aplicarea procedeelor de spălare, îndepărtare a petelor, a vârfului și a cozii;- în cadrul prezentei directive, roșiile, părțile comestibile ale tulpinilor de rubarbă, morcovii, cartofii dulci, castraveții, dovlecii, pepenii și pepenii verzi se consideră ca fiind fructe;- "ghimbirul" este rădăcina comestibilă a plantei de ghimbir în stare proaspătă sau conservată. Ghimbirul poate fi uscat sau conservat în sirop.2. Pulpă (de fructe):Partea comestibilă a fructului în întregime, dacă este cazul, fără coajă, semințe, sâmburi și alte astfel de elemente, care se poate să fi fost tăiată sau zdrobită, dar care nu a fost transformată în piure.3. Piure (de fructe):Partea comestibilă a fructului în întregime, dacă este cazul, fără coajă, semințe, sâmburi și alte astfel de elemente, care a fost transformată în piure prin pasare sau printr-un alt procedeu similar.4. Extracte apoase (din fructe):Extractele din fructe, cu consistență apoasă, care, în urma pierderilor care au loc în mod necesar în timpul procesului adecvat de fabricare, conțin toate elementele constitutive solubile în apă ale fructului utilizat.5. ZaharuriSe autorizează următoarele zaharuri:1. zaharurile în conformitate cu Directiva 2001/111/CE [1];2. sirop de fructoză;3. zaharuri extrase din fruct;4. zahăr nerafinat.B. TRATAMENTUL MATERIILOR PRIME1. Produsele definite la punctele 1, 2, 3 și 4 din partea A pot fi tratate astfel:- încălzite, răcite sau congelate;- liofilizate;- concentrate, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic;- cu excepția materiilor prime utilizate la fabricarea produselor "de calitate superioară": utilizarea dioxidului de sulf (E 220) sau a sărurilor acestuia (E 221, E 222, E 223, E 224, E 226 și E 227) ca adjuvant în procesul de fabricare, cu condiția să nu se depășească, în produsele definite la punctul I din anexa I, conținutul maxim de dioxid de sulf prevăzut la Directiva 95/2/CE.2. Caisele și prunele utilizate la fabricarea gemului pot fi, de asemenea, tratate, pe lângă liofilizare, prin alte procedee de desicare.3. Coaja de citrice se poate conserva în saramură.[1] JO L 10, 12.1.2002, p. 53.--------------------------------------------------


title: Directiva 2007/12/CE a Comisiei din 26 februarie 2007 de amendare a unor anexe la Directiva 90/642/CEE a Consiliului privitoare la conținuturile maxime de reziduuri de penconazol, benomil și carbendazim (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               27.2.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 59/75

      DIRECTIVA 2007/12/CE A COMISIEI

   din 26 februarie 2007
   de amendare a unor anexe la Directiva 90/642/CEE a Consiliului privitoare la conținuturile maxime de reziduuri de penconazol, benomil și carbendazim
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 90/642/CEE a Consiliului din 27 noiembrie 1990 de stabilire a conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide din și de pe anumite produse de natură vegetală, inclusiv fructe și legume (1), în special articolul 7,
   având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (2), în special articolul 4 alineatul (1) litera (f),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu dispozițiile Directivei 91/414/CEE, autorizațiile de produse de uz fitosanitar destinate utilizării pe culturi specifice intră în competența statelor membre. Aceste autorizații trebuie să se bazeze pe evaluarea efectelor asupra sănătății umane și animale și a impactului asupra mediului. Elementele care trebuie luate în considerare în aceste evaluări includ expunerea operatorului și a celorlalte persoane prezente și efectele asupra mediului terestru, acvatic și al atmosferei, precum și efectele asupra oamenilor și a animalelor ale consumului de reziduuri prezente pe culturile tratate.

               (2)

               Conținuturile maxime de reziduuri (CMR) reflectă utilizarea cantităților minime de pesticide pentru a asigura o protecție eficientă a plantelor, aplicate astfel încât cantitatea de reziduuri să fie cât mai redusă și acceptabilă din punct de vedere toxicologic, în special în ceea ce privește doza zilnică admisibilă.

               (3)

               CMR pentru pesticide vizate de Directiva 90/642/CEE sunt revizuite în mod constant și pot fi modificate pentru a se ține seama de noile utilizări sau schimbări ale utilizărilor. Informații referitoare la noile utilizări sau la utilizările modificate au fost transmise Comisiei, ceea ce va duce la modificări în conținuturile de reziduuri de penconazol, benomil și carbendazim.

               (4)

               Expunerea consumatorilor pe toată durata vieții lor la aceste pesticide, prin intermediul produselor alimentare care pot conține reziduuri ale acestor pesticide, a fost estimată și evaluată în conformitate cu procedurile și practicile în uz în Comunitatea Europeană, luând în considerare directivele publicate de Organizația Mondială a Sănătății (3).

               (5)

               În cazul benomilului și al carbendazimului, pentru care există o doză acută de referință (DAR), expunerea acută a consumatorilor la aceste pesticide prin intermediul fiecărui produs alimentar care poate să conțină reziduuri ale acestor pesticide a făcut obiectul unei estimări și evaluări în conformitate cu procedurile și practicile în uz în Comunitatea Europeană, ținând seama de orientările publicate de Organizația Mondială a Sănătății. Avizul Comitetului științific pentru plante, în special orientările și recomandările privind protecția consumatorilor de produse alimentare tratate cu pesticide (4), a fost luat în considerare. Pe baza evaluării cantităților de reziduuri, vor fi fixate CMR pentru aceste pesticide astfel încât să se asigure faptul că nu se vor depăși dozele acute de referință. În cazul celorlaltor substanțe, o evaluare a informațiilor disponibile a arătat că nu se cere nici o doză acută de referință și, astfel, o evaluare pe termen scurt nu este necesară.

               (6)

               În cazul noilor CMR la citrice pentru benomil și carbendazim, aplicantul se obligă să furnizeze date suplimentare solicitate până în decembrie 2007. Datele disponibile până în acest moment arată că CMR propuse nu prezintă riscuri pentru consumatori.

               (7)

               Conținuturile maxime de reziduuri se stabilesc la pragul de detectare atunci când utilizările autorizate de produse fitosanitare nu au ca rezultat conținuturi de reziduuri de pesticide depistabile pe sau în produsele alimentare, atunci când utilizarea nu este autorizată, când utilizările care au fost autorizate de statele membre nu sunt bazate pe date necesare sau când utilizările în țări terțe ce au ca rezultat prezența reziduurilor pe sau în produsele alimentare care pot fi puse în circulație pe piața comunitară nu au fost bazate pe datele necesare menționate.

               (8)

               Astfel, este necesar să se stabilească noi CMR pentru aceste pesticide.

               (9)

               Prin urmare, Directiva 90/642/CEE trebuie modificată în consecință.

               (10)

               Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexa II la Directiva 90/642/CEE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre adoptă și publică, până la 27 august 2007 cel mai târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Comisiei îi sunt comunicate de îndată de către statele membre textul respectivelor acte, precum și un tabel de corespondență între actele în cauză și prezenta directivă.
   Statele membre aplică aceste prevederi de la 28 august 2007.
   (2)   În momentul în care statele membre adoptă dispozițiile prevăzute la alineatele (1), acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (3)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele dispozițiilor esențiale de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 26 februarie 2007.

            Pentru Comisie

         Markos KYPRIANOU

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 350, 14.12.1990, p. 71. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/92/CE a Comisiei (JO L 311, 10.11.2006, p. 31).

      (2)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1 Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/6/CE a Comisiei (JO L 43, 15.2.2007, p. 13).

      (3)  Orientările privind estimarea cantităților de reziduuri de pesticide în produse alimentare (revizuite), pregătit de Sistemul mondial de supraveghere continuă a mediului/program alimentar (GEMS/Food Programme) în colaborare cu Comitetul Codex pentru reziduuri de pesticide, publicat de Organizația Mondială a Sănătății, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (4)  Avizul referitor la aspecte legate de modificarea anexelor la Directivele 86/362/CEE, 86/363/CEE și 90/642/CEE ale Consiliului (aviz exprimat de către SCP la 14 iulie 1998). Aviz privitor la diverse reziduuri de pesticide din fructe și legume (aviz exprimat de către SCP la 14 iulie 1998). http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      ANEXĂ
      În partea A a anexei II la Directiva 90/642/CEE, coloanele referitoare la penconazol, benomil și carbendazim se înlocuiesc cu următoarele:

                     Reziduuri de pesticide și conținutul maxim de reziduuri (mg/kg)

                     Grupe și exemple de produse individuale la care se aplică CMR

                     Penconazol

                     Suma de benomil și carbendazim exprimată în carbendazim

               „1.   Fructe proaspete, uscate sau nepreparate, conservate prin congelare, fără adaos de zahăr; nuci

                                 (i)

                                 CITRICE

                     0,05 (1)

                     0,5 (2)

                     Grepfrut

                     Lămâi

                     Lămâi verzi

                     Mandarine (inclusiv clementine și hibrizi similari)

                     Portocale

                     Pomelo

                     Altele

                                 (ii)

                                 NUCI DE POMI (cu sau fără coajă)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Migdale

                     Nuci de Brazilia

                     Anacard

                     Castane

                     Nuci de cocos

                     Alune

                     Nuci macadamia

                     Nuci de Pecan

                     Semințe de pin

                     Fistic

                     Nuci comune

                     Altele

                                 (iii)

                                 FRUCTE SĂMÂNȚOASE

                     0,2

                     0,2

                     Mere

                     Pere

                     Gutui

                     Altele

                                 (iv)

                                 FRUCTE SÂMBUROASE

                     Caise

                     0,1

                     0,2

                     Cireșe

                     0,5

                     Piersici (inclusiv nectarinele și hibrizii similari)

                     0,1

                     0,2

                     Prune

                     0,5

                     Altele

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 (v)

                                 BACE ȘI FRUCTE MICI

                                 (a)

                                 Struguri de masă și de vin

                     0,2

                     Struguri de masă

                     0,3

                     Struguri de vin

                     0,5

                                 (b)

                                 Căpșune (altele decât cele sălbatice)

                     0,5

                     0,1 (1)

                                 (c)

                                 Fructe de arbuști (altele decât cele sălbatice)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Mure

                     Mure de câmp

                     Loganberry (hibrid de zmeură și mure)

                     Zmeură

                     Altele

                                 (d)

                                 Alte fructe mici și bace (altele decât cele sălbatice)

                     0,1 (1)

                     Afine

                     Merișoare

                     Coacăze (roșii, negre sau albe)

                     0,5

                     Agrișe

                     Altele

                     0,05 (1)

                                 (e)

                                 Bace și fructe sălbatice

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 (vi)

                                 DIVERSE

                     0,05 (1)

                     Avocado

                     Banane

                     Curmale

                     Smochine

                     Kiwi

                     Kumquat

                     Litchi

                     Mango

                     Măsline (de consum)

                     Măsline (extracție de ulei)

                     Papaia

                     0,2

                     Fructul pasiunii

                     Ananas

                     Rodii

                     Altele

                     0,1 (1)

               2.   Legume, proaspete sau nepreparate, refrigerate sau deshidratate

                                 (i)

                                 LEGUME RĂDĂCINOASE ȘI TUBERCULI

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Sfeclă

                     Morcovi

                     Manioca

                     Țelină

                     Hrean

                     Topinambur

                     Păstârnac

                     Pătrunjel rădăcină

                     Ridichi

                     Barba-caprei

                     Cartofi dulci

                     Gulii furajere

                     Napi

                     Igname

                     Altele

                                 (ii)

                                 LEGUME – BULBI

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Usturoi

                     Ceapă

                     Ceapă eșalotă

                     Ceapă de primăvară

                     Altele

                                 (iii)

                                 LEGUME – FRUCTE

                                 (a)

                                 Solanacee

                     Pătlăgele roșii

                     0,1

                     0,5

                     Ardei

                     0,2

                     Pătlăgele vinete

                     0,1

                     0,5

                     Bame

                     2

                     Altele

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 (b)

                                 Cucurbitacee cu coajă comestibilă

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Castraveți

                     Castraveciori

                     Dovlecei

                     Altele

                                 (c)

                                 Cucurbitacee cu coajă necomestibilă

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Pepeni galbeni

                     Dovleci

                     Pepeni verzi

                     Altele

                                 (d)

                                 Porumb zaharat

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 (iv)

                                 LEGUME BRASICACEE

                     0,05 (1)

                                 (a)

                                 Brasicacee (eflorescență)

                     0,1 (1)

                     Broccoli (inclusiv Calabrese)

                     Conopidă

                     Altele

                                 (b)

                                 Brasicacee (căpățâni)

                     Varză de Bruxelles

                     0,5

                     Varză cu căpățână

                     Altele

                     0,1 (1)

                                 (c)

                                 Brasicacee (frunze)

                     0,1 (1)

                     Varză chinezească

                     Varză fără căpățână

                     Altele

                                 (d)

                                 Gulie

                     0,1 (1)

                                 (v)

                                 LEGUME – FRUNZE ȘI IERBURI PROASPETE

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 (a)

                                 Lăptuci și similare

                     Creson

                     Fetică

                     Lăptucă

                     Scarola (cicoare de grădină cu frunze întregi)

                     Ruccole

                     Frunze și tulpini de brasicacee

                     Altele

                                 (b)

                                 Spanac și similare

                     Spanac

                     Frunze de sfeclă (sfeclă pentru pețiol și frunze)

                     Altele

                                 (c)

                                 Năsturel

                                 (d)

                                 Cicoare

                                 (e)

                                 Ierburi

                     Asmățui

                     Arpagic

                     Pătrunjel

                     Frunze de țeline

                     Altele

                                 (vi)

                                 LEGUME CU PĂSTĂI (proaspete)

                     0,05 (1)

                     Fasole (păstaie)

                     0,2

                     Fasole (fără păstaie)

                     Mazăre (păstaie)

                     0,2

                     Mazăre (fără păstaie)

                     Altele

                     0,1 (1)

                                 (vii)

                                 LEGUME – TULPINI (proaspete)

                     0,1 (1)

                     Sparanghel

                     Cardon

                     Țelină

                     Fenicul

                     Anghinare

                     0,2

                     Praz

                     Rubarbă

                     Altele

                     0,05 (1)

                                 (viii)

                                 CIUPERCI

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 (a)

                                 Ciuperci de cultură

                                 (b)

                                 Ciuperci sălbatice

                                 3.

                                 Leguminoase uscate

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Fasole

                     Linte

                     Mazăre

                     Lupin

                     Altele

                                 4.

                                 Semințe oleaginoase

                     0,05 (1)

                     Semințe de in

                     Arahide

                     Semințe de mac

                     Semințe de susan

                     Semințe de floarea-soarelui

                     Semințe de rapiță

                     Boabe de soia

                     0,2

                     Semințe de muștar

                     Semințe de bumbac

                     Semințe de cânepă

                     Altele

                     0,1 (1)

                                 5.

                                 Cartofi

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Cartofi timpurii

                     Cartofi pentru depozitare

                                 6.

                                 Ceai (frunze cu pețiol uscate, fermentate sau nu, de Camellia sinensis)

                     0,1 (1)

                     0,1 (1)

                                 7.

                                 Hamei (uscat), inclusiv granule de hamei și pulbere neconcentrată

                     0,5

                     0,1 (1)

         (1)  Indică limita de detectare.

         (2)  Conținutul maxim de reziduuri este stabilit cu titlu provizoriu până la 31 decembrie 2007, dată până la care aplicantul poate depune informații. În cazul în care nu se primește nicio informație până la această dată, acest CMR va fi retras printr-o directivă sau printr-un regulament.”


title: Directiva (UE) 2015/1480 a Comisiei din 28 august 2015 de modificare a mai multor anexe la Directivele 2004/107/CE și 2008/50/CE ale Parlamentului European și ale Comisiei prin care se stabilesc normele privind metodele de referință, validarea datelor și amplasarea punctelor de prelevare pentru evaluarea calității aerului înconjurător (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               29.8.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 226/4

         DIRECTIVA (UE) 2015/1480 A COMISIEI
   din 28 august 2015
   de modificare a mai multor anexe la Directivele 2004/107/CE și 2008/50/CE ale Parlamentului European și ale Comisiei prin care se stabilesc normele privind metodele de referință, validarea datelor și amplasarea punctelor de prelevare pentru evaluarea calității aerului înconjurător
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 2004/107/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind arsenicul, cadmiul, mercurul, nichelul și hidrocarburile aromatice policiclice în aerul înconjurător (1), în special articolul 4 alineatul (15),
   având în vedere Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (2), în special articolul 28 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 4 alineatul (15) din Directiva 2004/107/CE, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 219/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), Comisia este împuternicită să modifice anumite dispoziții ale anexelor IV și V.

               (2)

               În anexa IV la Directiva 2004/107/CE sunt stabilite obiective de calitate a datelor, iar aceste obiective trebuie să fie actualizate pentru a se asigura un grad mai ridicat de claritate.

               (3)

               În anexa V la Directiva 2004/107/CE sunt stabilite metodele de referință pentru evaluarea concentrațiilor, iar aceste metode ar trebui să fie actualizate pentru a reflecta evoluția standardelor relevante.

               (4)

               În conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din Directiva 2008/50/CE, Comisia este împuternicită să modifice anumite dispoziții ale anexelor I, III, VI și IX.

               (5)

               În secțiunea C a anexei I la Directiva 2008/50/CE sunt stabilite criterii de asigurare a calității pentru evaluarea calității aerului înconjurător, iar aceste criterii trebuie să fie clarificate și completate prin luarea în considerare a programelor de asigurare a calității organizate de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei și prin introducerea obligației de a revizui sistemul de control al calității pentru a se asigura acuratețea permanentă a dispozitivelor de monitorizare.

               (6)

               În secțiunile C și D ale anexei III la Directiva 2008/50/CE sunt stabilite criterii pentru amplasarea punctelor de prelevare, iar aceste criterii trebuie să fie clarificate și completate în lumina experienței dobândite în punerea în aplicare a directivei.

               (7)

               În secțiunea A a anexei VI la Directiva 2008/50/CE sunt stabilite metodele de referință pentru măsurarea anumitor poluanți, iar aceste metode trebuie să fie adaptate având în vedere experiența dobândită în punerea în aplicare a directivei și luând în considerare cele mai recente standarde pentru prelevarea și măsurarea particulelor în suspensie.

               (8)

               În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (4), statele membre s-au angajat ca, în cazurile justificate, să transmită împreună cu notificarea măsurilor de transpunere unul sau mai multe documente în care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere.

               (9)

               Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru calitatea aerului înconjurător,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexele IV și V la Directiva 2004/107/CE se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta directivă.
   Articolul 2
   Anexele I, III, VI și IX la Directiva 2008/50/CE se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta directivă.
   Articolul 3
   Dispozițiile prezentei directive se citesc în coroborare cu cele ale Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5), în special în ceea ce privește acreditarea organismelor de evaluare a conformității, și nu introduc nicio derogare sau excepție de la regulamentul menționat.
   Articolul 4
   (1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 decembrie 2016. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele dispozițiilor respective.
   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 5
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 6
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 28 august 2015.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 23, 26.1.2005, p. 3.

      (2)  JO L 152, 11.6.2008, p. 1.

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 219/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 de adaptare la Decizia 1999/468/CE a Consiliului, a unor acte care fac obiectul procedurii menționate la articolul 251 din tratat, în ceea ce privește procedura de reglementare cu control – Adaptare la procedura de reglementare cu control – Partea a doua (JO L 87, 31.3.2009, p. 109).

      (4)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

      (5)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

      ANEXA I
      Directiva 2004/107/CE se modifică după cum urmează:

                  1.

                  În anexa IV, secțiunea I se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              tabelul se înlocuiește cu următorul tabel:

                                          „Benzo(a)piren

                                          Arsenic, cadmiu și nichel

                                          Alte hidrocarburi aromatice policiclice decât benzo(a)pirenul, mercurul gazos total

                                          Depunerea totală

                                                      —

                                                      Incertitudine

                                          Măsurări în punct fix și indicative

                                          50 %

                                          40 %

                                          50 %

                                          70 %

                                          Modelare

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                                      —

                                                      Colectare minimă de date

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                                      —

                                                      Perioada minimă luată în considerare:

                                          Măsurări în punct fix (1)

                                          33 %

                                          50 %

                                          Măsurători indicative (1)
                                              (2)

                                          14 %

                                          14 %

                                          14 %

                                          33 %

                              (b)

                              la al treilea paragraf se elimină următoarea teză:
                              „O prelevare de probe de 24 de ore este, de asemenea, recomandată pentru măsurarea concentrațiilor de arsenic, de cadmiu și de nichel.”;

                              (c)

                              după al treilea paragraf se introduce următorul text:
                              „Dispozițiile referitoare la mostrele individuale din paragraful precedent se aplică și în cazul arsenicului, cadmiului, nichelului și mercurului gazos total. În plus, este permisă prelevarea de subprobe din filtrele de PM10 pentru colectarea metalelor în scopul unor analize ulterioare, cu condiția să existe dovezi că subproba respectivă este reprezentativă pentru ansamblu și că sensibilitatea de detectare nu este compromisă în comparație cu obiectivele relevante de calitate a datelor. Ca alternativă la prelevarea zilnică de probe, este permisă prelevarea săptămânală de metale din filtrele de PM10, cu condiția ca proprietățile colectării să nu fie compromise.”

                  2.

                  În anexa V, secțiunile I-IV se înlocuiesc cu următorul text:
                  „I.   Metoda de referință pentru prelevarea de probe și analizarea arsenicului, a cadmiului și a nichelului din aerul înconjurător

                  Metoda de referință pentru prelevarea de probe de arsenic, cadmiu și nichel din aerul înconjurător este descrisă în standardul EN 12341:2014. Metoda de referință pentru măsurarea arsenicului, a cadmiului și a nichelului din aerul înconjurător este cea descrisă în standardul EN 14902:2005 «Calitatea aerului înconjurător. Metoda standard de măsurare a Pb, Cd, As și Ni în fracția PM10 a particulelor în suspensie».
                  Un stat membru poate utiliza, de asemenea, orice altă metodă, în măsura în care poate demonstra că aceasta dă rezultate echivalente cu metoda menționată mai sus.
                  II.   Metoda de referință pentru prelevarea de probe și analizarea hidrocarburilor aromatice policiclice din aerul înconjurător

                  Metoda de referință pentru prelevarea de probe de hidrocarburi aromatice policiclice din aerul înconjurător este descrisă în standardul EN 12341:2014. Metoda de referință pentru măsurarea benzo(a)pirenului este cea descrisă în standardul EN 15549:2008 «Calitatea aerului înconjurător. Metodă standardizată pentru măsurarea concentrației de benzo(a)piren din aerul înconjurător». În absența unei metode standardizate de CEN pentru celelalte hidrocarburi aromatice policiclice menționate la articolul 4 alineatul (8), statele membre sunt autorizate să utilizeze metode standardizate la nivel național sau metode standardizate de ISO, de exemplu, standardul ISO 12884.
                  Un stat membru poate utiliza, de asemenea, orice altă metodă, în măsura în care poate demonstra că aceasta dă rezultate echivalente cu metoda menționată mai sus.
                  III.   Metoda de referință pentru prelevarea de probe și analizarea mercurului din aerul înconjurător

                  Metoda de referință pentru măsurarea concentrațiilor de mercur gazos total din aerul înconjurător este cea descrisă în standardul EN 15852:2010 «Calitatea aerului ambiant. Metoda standardizată pentru determinarea mercurului gazos total».
                  Un stat membru poate utiliza, de asemenea, orice altă metodă, în măsura în care poate demonstra că aceasta dă rezultate echivalente cu metoda menționată mai sus.
                  IV.   Metoda de referință pentru prelevarea de probe și analizarea depunerii de arsenic, de cadmiu, de mercur, de nichel și de hidrocarburi aromatice policiclice

                  Metoda de referință pentru determinarea depunerii de arsenic, de cadmiu și de nichel este cea descrisă în standardul EN 15841:2009 «Calitatea aerului înconjurător. Metoda standardizată pentru determinarea conținutului de arsen, cadmiu, nichel și plumb în depuneri din atmosferă».
                  Metoda de referință pentru determinarea depunerilor de mercur este cea descrisă în standardul EN 15853:2010 «Calitatea aerului ambiant. Metoda standardizată pentru determinarea depunerilor de mercur».
                  Metoda de referință pentru determinarea depunerilor de benzo(a)piren și de alte hidrocarburi policiclice menționate la articolul 4 alineatul (8) este cea descrisă în EN 15980:2011 «Calitatea aerului. Determinarea depunerilor de benz[a]antracen, benzo[b]fluoranten, benzo[j]fluoranten, benzo[k]fluoranten, benzo[a]piren, dibenz[a,h]antracen și indeno[1,2,3-cd]piren».”

         (1)  Distribuite pe toată perioada anului pentru a fi reprezentative pentru diferite condiții de climat și activități antropogene.

         (2)  Măsurătorile indicative sunt măsurători efectuate cu regularitate redusă, dar care corespund celorlalte obiective în materie de calitate a datelor.”;

      ANEXA II
      Directiva 2008/50/CE se modifică după cum urmează:

                  1.

                  În anexa I, secțiunea C se înlocuiește cu următorul text:
                  „C.   Asigurarea calității pentru evaluarea calității aerului înconjurător: validarea datelor

                              1.

                              Pentru a asigura acuratețea măsurătorilor și conformarea cu obiectivele de calitate a datelor prevăzute în secțiunea A, autoritățile și organismele competente corespunzătoare, desemnate în temeiul articolului 3, se asigură că:

                                          (i)

                                          toate măsurătorile efectuate în legătură cu evaluarea aerului înconjurător în temeiul articolelor 6 și 9 pot fi urmărite în conformitate cu cerințele prevăzute în standardul armonizat pentru laboratoarele de încercări și etalonări;

                                          (ii)

                                          instituțiile care asigură funcționarea rețelelor și a stațiilor individuale dispun de un sistem consolidat de asigurare și control al calității care prevede o întreținere periodică pentru asigurarea acurateței permanente a dispozitivelor de măsurare. Sistemul de calitate este revizuit în funcție de necesități și cel puțin o dată la cinci ani de către laboratorul național de referință competent;

                                          (iii)

                                          este stabilită o procedură de asigurare a calității/de control al calității pentru procesul de colectare și raportare a datelor, iar instituțiile desemnate pentru această sarcină participă activ la programele conexe de asigurare a calității la scara Uniunii;

                                          (iv)

                                          laboratoarele naționale de referință sunt desemnate de către autoritatea sau organismul competent desemnat în temeiul articolului 3 și sunt acreditate pentru metodele de referință menționate în anexa VI, cel puțin pentru poluanții ale căror concentrații depășesc pragul inferior de evaluare, în conformitate cu standardul armonizat relevant pentru laboratoarele de încercări și etalonări ale cărui referințe s-au publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în temeiul articolului 2 punctul 9 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței. Aceste laboratoare au în responsabilitatea lor și coordonarea, pe teritoriul statelor membre, a programelor de asigurare a calității la scara Uniunii care urmează să fie organizate de către Centrul Comun de Cercetare al Comisiei. De asemenea, laboratoarele coordonează la nivel național utilizarea adecvată a metodelor de referință și demonstrarea echivalenței metodelor care nu sunt de referință. Laboratoarele naționale de referință care organizează comparații între laboratoare la nivel național ar trebui să fie acreditate în conformitate cu standardul armonizat relevant și pentru testarea competenței;

                                          (v)

                                          laboratoarele naționale de referință participă, cel puțin o dată la trei ani, la programele de asigurare a calității organizate la scara Uniunii de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei. În cazul în care rezultatele acestei participări sunt nesatisfăcătoare, laboratorul național trebuie să demonstreze, la următoarea participare la comparația între laboratoare, că a adoptat măsuri de remediere satisfăcătoare și să prezinte Centrului Comun de Cercetare un raport cu privire la acestea;

                                          (vi)

                                          laboratoarele naționale de referință sprijină activitățile desfășurate de rețeaua europeană a laboratoarelor naționale de referință instituită de către Comisie.

                              2.

                              Toate datele raportate în temeiul articolului 27 sunt considerate valabile, cu excepția celor semnalate ca fiind provizorii.”

                  2.

                  Anexa III se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              secțiunea C se modifică după cum urmează:

                                          (i)

                                          la primul paragraf, prima și a doua liniuță se înlocuiesc cu următorul text:

                                                      „—

                                                      orificiul de prelevare trebuie să fie degajat (în general, trebuie să fie liber pe un arc de cerc de cel puțin 270° sau de 180° în cazul punctelor de prelevare la aliniamentul construcției), iar debitul aerului din vecinătatea orificiului (situat, în mod normal, la câțiva metri distanță de clădiri, balcoane, copaci sau de alte obstacole și la cel puțin 0,5 m de cea mai apropiată clădire în cazul punctelor de prelevare reprezentative pentru calitatea aerului la aliniamentul construcției) nu trebuie să fie obstrucționat;

                                                      —

                                                      în general, orificiul de prelevare trebuie să fie plasat la o înălțime cuprinsă între 1,5 m (zona de respirație) și 4 m deasupra solului. Amplasarea la o înălțime mai mare poate fi recomandabilă dacă stația este reprezentativă pentru o arie vastă și orice derogare ar trebui să fie susținută de o documentație exhaustivă.”;

                                          (ii)

                                          la primul paragraf, a cincea liniuță se înlocuiește cu următorul text:

                                                      „—

                                                      pentru toți poluanții, sondele de prelevare a aerului din zonele cu trafic rutier se amplasează la cel puțin 25 m de extremitatea intersecțiilor majore și la cel mult 10 m de bordura trotuarului. Prin «intersecție majoră» se înțelege o intersecție care întrerupe fluxul de trafic și care cauzează emisii diferite (emisii de oprire și pornire) față de restul drumului.”;

                                          (iii)

                                          se adaugă următorul paragraf:
                                          „Orice abatere de la criteriile enumerate în prezenta secțiune trebuie susținută de o documentație exhaustivă urmându-se procedurile descrise în secțiunea D.”;

                              (b)

                              secțiunea D se înlocuiește cu următorul text:
                              „D.   Documentarea și revizuirea selecției siturilor

                              Autoritățile competente responsabile cu evaluarea calității aerului susțin cu o documentație exhaustivă, în cazul tuturor zonelor și aglomerărilor, procedurile de alegere a amplasamentelor și înregistrează informații justificative cu privire la conceperea rețelei și la alegerea amplasării pentru toate siturile de monitorizare. Documentația respectivă include fotografii ale împrejurimilor siturilor de monitorizare, orientate pe punctele cardinale, și hărți detaliate. În cazul în care într-o zonă sau aglomerare sunt utilizate metode suplimentare, documentația include detalii referitoare la aceste metode și informații legate de modul în care sunt îndeplinite criteriile prevăzute la articolul 7 alineatul (3). Documentația este actualizată în funcție de necesități și revizuită cel puțin o dată la cinci ani, pentru a se asigura faptul că criteriile de selecție, conceperea rețelei și amplasarea siturilor de monitorizare rămân valabile și optime în timp. Documentația este transmisă Comisiei în termen de trei luni de la momentul la care a fost solicitată.”

                  3.

                  Anexa VI se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              secțiunea A se înlocuiește cu următorul text:
                              „A.   Metode de referință pentru evaluarea concentrațiilor de dioxid de sulf, dioxid de azot, oxizi de azot, pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5), plumb, benzen, monoxid de carbon și ozon

                              1.   Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de sulf

                              Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de sulf este cea descrisă în EN 14212:2012 «Aer înconjurător. Metodă standardizată pentru măsurarea concentrației de dioxid de sulf prin fluorescență în ultraviolet».
                              2.   Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de azot și a oxizilor de azot

                              Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de azot și a oxizilor de azot este cea descrisă în EN 14211:2012 «Aer înconjurător. Metodă standardizată pentru măsurarea concentrației de dioxid de azot și monoxid de azot prin chemiluminescență».
                              3.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea plumbului – nicio modificare

                              4.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea PM10

                              Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea PM10 este cea descrisă în standardul EN 12341:2014 «Aer înconjurător. Metodă standardizată de măsurare gravimetrică pentru determinarea fracției masice de PM10 sau PM2,5 a particulelor în suspensie».
                              5.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea PM2,5

                              Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea PM2,5 este cea descrisă în standardul EN 12341:2014 «Aer înconjurător. Metodă standardizată de măsurare gravimetrică pentru determinarea fracției masice de PM10 sau PM2,5 a particulelor în suspensie».
                              6.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea benzenului – nicio modificare

                              7.   Metoda de referință pentru măsurarea monoxidului de carbon

                              Metoda de referință pentru măsurarea monoxidului de carbon este cea descrisă în standardul EN 14626:2012 «Aer înconjurător. Metodă standardizată pentru măsurarea concentrației de monoxid de carbon prin spectroscopie în infraroșu nedispersiv».
                              8.   Metoda de referință pentru măsurarea ozonului

                              Metoda de referință pentru măsurarea ozonului este cea descrisă în standardul EN 14625:2012 «Aer înconjurător. Metodă standardizată pentru măsurarea concentrației de ozon prin fotometrie în ultraviolet».”;

                              (b)

                              secțiunea D se elimină;

                              (c)

                              secțiunea E se înlocuiește cu următorul text:

                                          „E.

                                          Pentru a demonstra că echipamentele îndeplinesc cerințele de performanță din metodele de referință enumerate în secțiunea A din prezenta anexă, autoritățile și organismele competente desemnate în temeiul articolului 3 acceptă rapoarte de încercare emise în alte state membre, cu condiția ca laboratoarele de încercări să fie acreditate conform standardului armonizat relevant privind laboratoarele de încercări și etalonări.
                                          Rapoartele de încercare detaliate și toate rezultatele încercărilor sunt puse la dispoziția altor autorități competente sau a organismelor desemnate ale acestora. Rapoartele de încercare demonstrează că echipamentele îndeplinesc toate cerințele de performanță, inclusiv în cazul în care anumite condiții legate de mediu și de amplasament sunt specifice unui stat membru dat și nu intră în domeniul condițiilor pentru care echipamentul a fost deja testat și certificat de tip într-un alt stat membru;”.

                  4.

                  În anexa IX, secțiunea A se înlocuiește cu următorul text:
                  „A.   Numărul minim de puncte de prelevare pentru măsurarea în puncte fixe a concentrațiilor de ozon

                  Numărul minim de puncte de prelevare pentru măsurătorile continue în puncte fixe în vederea evaluării respectării valorilor-țintă, a obiectivelor pe termen lung și a pragurilor de informare și alertă atunci când astfel de măsurători sunt singura sursă de informare.

                              Populație (× 1 000)

                              Aglomerări (1)

                              Alte zone (1)

                              Fond rural

                              < 250

                              1

                              O densitate medie de 1 stație/50 000 km2 pentru totalitatea zonelor pe țară (2)

                              < 500

                              1

                              2

                              < 1 000

                              2

                              2

                              < 1 500

                              3

                              3

                              < 2 000

                              3

                              4

                              < 2 750

                              4

                              5

                              < 3 750

                              5

                              6

                              > 3 750

                              1 stație suplimentară la 2 milioane de locuitori

                              1 stație suplimentară la 2 milioane de locuitori

         (1)  Cel puțin 1 stație în zonele în care este probabil să se producă expunerea populației la cele mai mari concentrații de ozon. În aglomerări, cel puțin 50 % din stații trebuie să fie situate în zonele suburbane.

         (2)  Se recomandă amplasarea unei stații la 25 000 km2 pentru zonele cu topografie complexă.”


title: Directiva (UE) 2017/774 a Comisiei din 3 mai 2017 de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C la anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește fenolul (Text cu relevanță pentru SEE. )

text:
               4.5.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 115/47

         DIRECTIVA (UE) 2017/774 A COMISIEI
   din 3 mai 2017
   de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C la anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește fenolul
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (1), în special articolul 46 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a copiilor împotriva riscurilor provocate de substanțele chimice din jucării, Directiva 2009/48/CE stabilește anumite cerințe în ceea ce privește substanțele chimice, cum ar fi cele clasificate ca fiind cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (CMR) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), precum și în ceea ce privește parfumurile alergene și anumite elemente. În plus, Directiva 2009/48/CE conferă Comisiei competența de a adopta valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucăriile destinate copiilor cu vârste mai mici de 36 de luni, precum și în alte jucării destinate a fi introduse în cavitatea bucală, pentru a asigura o protecție adecvată în cazul jucăriilor care implică un grad ridicat de expunere. Adoptarea acestor valori limită ia forma unui înscris în apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE.

               (2)

               Pentru o serie de substanțe chimice, valorile limită aplicabile în prezent sunt fie prea ridicate, conform dovezilor științifice disponibile, fie inexistente. Pentru aceste substanțe ar trebui deci adoptate valori limită specifice, luând în considerare cerințele de ambalare aplicabile produselor alimentare, precum și diferențele dintre jucării și materialele care intră în contact cu alimentele.

               (3)

               Cu scopul de a oferi consiliere Comisiei Europene în pregătirea propunerilor legislative și a inițiativelor politice din domeniul siguranței jucăriilor, Comisia a instituit Grupul de experți privind siguranța jucăriilor. Misiunea subgrupului „Substanțe chimice” este să ofere acest tip de consiliere în ceea ce privește substanțele chimice care pot fi utilizate în jucării.

               (4)

               Fenolul (nr. CAS 108-95-2) este utilizat ca monomer pentru rășinile fenolice, în producția de lemn lipit cu rășină (3) folosit la jucării. Degradarea antioxidanților fenolici în polimeri poate fi o sursă suplimentară de fenol în jucării (4). Fenolul a fost identificat în emisiile generate de consolele de jocuri (5), într-unul dintre cele șase corturi sau tuneluri pentru copii analizate (6) și în filmul de împachetat (7); s-au efectuat teste de determinare a fenolului în jucăriile pentru baie și alte jucării gonflabile (8) și s-a considerat că acesta este prezent în clorura de polivinil (PVC) (9). Fenolul ar putea fi utilizat totodată drept agent de conservare în jucăriile care conțin un lichid apos, cum ar fi produsele de suflat baloane de săpun sau în cernelurile lichide pe bază de apă (cum ar fi stilourile marker cu vârf din fetru) (10).

               (5)

               Subgrupul „Substanțe chimice” și-a fondat deliberările privind fenolul pe standardele europene EN 71-9:2005+A1:2007, EN 71-10:2005 și EN 71-11:2005. Aceste standarde se referă la prezența fenolului în materialele din jucării (EN 71-9:2005+A1:2007) și prevăd metode specifice de pregătire (EN 71-10:2005) și măsurare (EN 71-11:2005) a eșantioanelor. EN 71-11:2005 repetă și detaliază valorile limită pentru fenol în materialele din jucării stabilite în EN 71-9:2005+A1:2007, mai exact 15 mg/l (limită de migrare) pentru fenolul ca monomer și 10 mg/kg (conținut limită) pentru fenolul ca agent de conservare în jucăriile din material lichid.

               (6)

               Subgrupul „Substanțe chimice” a ținut totodată seama de recomandarea Comitetului științific pentru riscurile sanitare și de mediu (SCHER), și anume reducerea cu cel puțin 50 % a valorii-limită a migrării fenolului, de 15 mg/l, stabilită prin standardul european actual, pentru a atinge o marjă de expunere de 100, care ar putea fi considerată suficient de ridicată (11).

               (7)

               În plus, subgrupul „Substanțe chimice” a ținut cont de avizul Grupului științific pentru materialele care intră în contact cu produsele alimentare, enzimele, aromele și mijloacele auxiliare de prelucrare (CEF) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), care a redus doza zilnică tolerabilă (DZT) de fenol de la 1,5 mg/kg greutate corporală pe zi la 0,5 mg/kg greutate corporală pe zi (12).

               (8)

               Potrivit Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, fenolul este clasificat drept substanță mutagenă de categoria 2. În conformitate cu punctul 5 din partea III a anexei II la Directiva 2009/48/CE, substanțele mutagene de categoria 2, cum este cazul fenolului, pot fi prezente în jucării în concentrații mai mici sau egale cu concentrațiile relevante, stabilite pentru clasificarea amestecurilor care le conțin, și anume 1 %, echivalent cu 10 000 mg/kg (conținut limită). Directiva 2009/48/CE nu prevede, în prezent, o limită de migrare pentru fenol.

               (9)

               În lumina celor de mai sus, în cadrul reuniunilor sale din 26 martie 2014 și 18 februarie 2015, subgrupul „Substanțe chimice” a recomandat ca limita de migrare a fenolului din jucării, analizat în materiale polimerice, să fie stabilită la 5 mg/l, iar concentrația maximă a fenolului din jucării, analizat ca agent de conservare, să fie stabilită la 10 mg/kg (conținut limită), înțelegându-se că în fapt este interzisă utilizarea conținutului limită de 10 mg/kg. Analizele trebuie să fie efectuate în conformitate cu standardele europene EN 71-10:2005 și EN 71-11:2005.

               (10)

               Deși în ceea ce privește fenolul ca monomer, utilizat în anumite materiale care intră în contact cu alimentele, există o limită de migrare generică, ipotezele care stau la baza determinării acesteia sunt diferite de cele utilizate pentru stabilirea limitei de migrare a fenolului ca monomer în jucării. În ceea ce privește materialele care intră în contact cu alimentele, utilizarea fenolului ca agent de conservare nu este reglementată.

               (11)

               Având în vedere cele de mai sus, apendicele C din anexa II la Directiva 2009/48/CE ar trebui modificat pentru a include o limită de migrare și un conținut limită pentru fenol în jucării.

               (12)

               Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 47 din Directiva 2009/48/CE,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   În apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE, se adaugă următoarea mențiune:

                  Substanța

                  Nr. CAS

                  Valoare limită

                  „Fenol

                  108-95-2

                  limita de migrare de 5 mg/l în materialele polimerice trebuie determinată în conformitate cu metodele stabilite în EN 71-10:2005 și EN 71-11:2005.
                  conținutul limită de 10 mg/kg la conservanți trebuie determinată în conformitate cu metodele stabilite în EN 71-10:2005 și EN 71-11:2005.”

   Articolul 2
   (1)   Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la 4 noiembrie 2018, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.
   Statele membre aplică aceste dispoziții începând de la 4 noiembrie 2018.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 3 mai 2017.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 170, 30.6.2009, p. 1.

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

      (3)  E. Edmonds (2013) Occurrence of Phenol and Formaldehyde in Toys. raport comandat de Toy Industries of Europe, p. 4.

      (4)  A se vedea nota de subsol 3, paginile 5 și 8.

      (5)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (2003) „Survey of chemical substances in consumer products” nr. 32, 2003. Emission and evaluation of chemical substances from selected electrical and electronic products, p. 47. http://eng.mst.dk/media/mst/69115/32.pdf

      (6)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (2004), „Mapping of Chemical Substances in Consumer Products”, nr. 46, 2004: Release of chemical substances from tents and tunnels for children. http://eng.mst.dk/media/mst/69127/46.pdf

      (7)  Bundesinstitut für Risikobewertung (2009), Valorile limită pentru fenol în jucării și articole care vin în contact cu produsele alimentare trebuie să fie actualizate. Aviz nr. 038/2009, 18 august 2009. http://www.bfr.bund.de/cm/349/limit_values_for_phenol_in_food_contact_articles_and_toys_are_to_be_updated.pdf

      (8)  Voedsel en Waren Autoriteit (2004) Market Surveillances on Toy Safety. Raport nr. ND04o063/01, https://www.nvwa.nl/binaries/nvwa/documenten/communicatie/inspectieresultaten/consument/2016m/market-surveillances-on-toy-safety/ND04o063-01_speelgoed.pdf

      (9)  Suortti T (1990) Determination of phenol in poly(vinyl chloride). Journal of Chromatography, 16 mai 1990, 507:417-20. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2380304

      (10)  CEN TC 52 (2002) Final report of the work of CEN/TC 52/WG 9 – Risk assessment (Raport final de activitate al CEN/TC 52/WG 9 – Evaluare de risc). Contract BC/CEN/97/29.1.1. August 2002, p. 85.

      (11)  Comitetul științific pentru riscurile sanitare și de mediu (SCHER), aviz privind „CEN's response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys”, adoptat la 29 mai 2007, p. 8 și p. 9.

      (12)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), Scientific Opinion on the toxicological evaluation of phenol, EFSA Journal 2013;11(4):3189 [44 pp]. http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3189.htm