title: Directiva 2003/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iunie 2003 privind raportarea evenimentelor în aviația civilă

text:
               07/Volumul 12

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               7

         32003L0042

               L 167/23

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 2003/42/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

   din 13 iunie 2003
   privind raportarea evenimentelor în aviația civilă
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 80 alineatul (2),
   având în vedere propunerea Comisiei (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),
   după consultarea Comitetului Regiunilor,
   hotărând în conformitate cu procedura prevăzută în articolul 251 din tratat (3), având în vedere textul comun aprobat de Comitetul de consiliere la 9 aprilie 2003,
   întrucât:

               (1)

               Rata accidentelor în aviația civilă a rămas destul de constantă în ultimul deceniu; cu toate acestea, există preocuparea că, având în vedere estimările, intensificarea traficului poate determina creșterea numărului de accidente în viitorul apropiat.

               (2)

               Directiva 94/56/CE a Consiliului din 21 noiembrie 1994 de instituire a principiilor fundamentale care reglementează investigarea accidentelor și incidentelor din aviația civilă (4) are ca scop prevenirea accidentelor prin facilitarea desfășurării prompte a investigațiilor.

               (3)

               Experiența a demonstrat că, adesea, înainte de producerea unui accident, o serie de incidente și numeroase alte deficiențe au indicat existența unor riscuri pentru siguranță.

               (4)

               Sporirea siguranței în aviația civilă necesită o mai bună cunoaștere a acestor evenimente pentru a facilita analiza și monitorizarea evoluției, în vederea inițierii de acțiuni corective.

               (5)

               Atunci când într-un eveniment este implicată o aeronavă înmatriculată într-un stat membru sau exploatată de o întreprindere stabilită într-un stat membru, acest eveniment ar trebui să fie raportat chiar dacă a avut loc în afara teritoriului Comunității.

               (6)

               Fiecare stat membru ar trebui să instituie sisteme de raportare obligatorie.

               (7)

               Diferitele categorii de personal care lucrează în aviația civilă observă evenimente ce prezintă interes pentru prevenirea accidentelor și, prin urmare, ar trebui să le raporteze.

               (8)

               Eficiența detectării riscului potențial ar fi sporită substanțial prin schimbul de informații cu privire la astfel de evenimente.

               (9)

               Pentru schimbul de informații dintre diferite sisteme este nevoie de un software adecvat.

               (10)

               Informațiile privind siguranța ar trebui să fie disponibile entităților cu atribuții de reglementare a siguranței aviației civile sau de investigare a accidentelor și incidentelor de pe teritoriul Comunității și, după caz, persoanelor care pot învăța de pe urma lor și pot lua sau iniția măsurile necesare pentru sporirea siguranței.

               (11)

               Având în vedere că informațiile privind siguranța reprezintă un subiect sensibil, modul de a asigura colectarea lor presupune garantarea confidențialității, protejarea sursei și angajarea unui personal de încredere în aviația civilă.

               (12)

               Publicului ar trebui să i se ofere informații generale privind nivelul de siguranță în aviație.

               (13)

               Ar trebui să se pună în aplicare măsuri adecvate care să permită întocmirea unor sisteme de raportare confidențială.

               (14)

               Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să se adopte în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurii pentru exercitarea atribuțiilor executive conferite Comisiei (5).

               (15)

               Ar trebui să se asigure consecvența cu cerințele tehnice de raportare elaborate de experții naționali din Eurocontrol și Organizația Comună a Autorităților Aviatice. Lista evenimentelor cu raportare obligatorie ar trebui să ia în considerație activitatea acestor două organizații europene. Ar trebui, de asemenea, să se ia în considerație schimbările din cadrul Organizației Comune a Autorităților Aviatice.

               (16)

               Având în vedere că obiectivul acțiunii propuse, și anume sporirea siguranței aeriene, nu poate fi atins într-o măsură suficientă de statele membre, deoarece sistemele de raportare utilizate de statele membre în mod izolat sunt mai puțin eficiente decât o rețea coordonată, în care să se facă un schimb de informații care să permită identificarea din timp a unor eventuale probleme de siguranță și, prin urmare, obiectivul se poate realiza mai bine la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut de articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul menționat, prezenta directivă nu prevede mai mult ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Obiectiv
   Obiectivul prezentei directive este de a contribui la sporirea siguranței aeriene prin asigurarea raportării, colectării, arhivării, protejării și diseminării informațiilor în materie.
   Unicul obiectiv al raportării evenimentelor este prevenirea accidentelor și incidentelor, nu determinarea vinovăției sau răspunderii.
   Articolul 2
   Definiții
   În înțelesul prezentei directive:

               1.

               „eveniment” înseamnă o întrerupere în funcționare, avarie, defecțiune sau altă situație anormală care a influențat sau ar fi putut influența siguranța zborului și care nu a cauzat un accident sau incident grav, denumit în continuare „accident sau incident grav”, conform definiției din articolul 3 literele (a) și (k) din Directiva 94/56/CE;

               2.

               „eliminarea elementelor de identificare” înseamnă înlăturarea din rapoartele prezentate a tuturor datelor personale referitoare la persoana care raportează, precum și a tuturor detaliilor tehnice care pot duce la identificarea persoanei care raportează sau a terților, pe baza informațiilor.

         Articolul 3
   Domeniu de aplicare
   (1)   Prezenta directivă se aplică evenimentelor care pun în pericol sau care, dacă nu sunt corectate, pot pune în pericol o aeronavă, ocupanții acesteia sau orice altă persoană. Anexele I și II prezintă o listă cu exemple de astfel de evenimente.
   (2)   În conformitate cu procedura stabilită la articolul 10 alineatul (2), Comisia poate să decidă modificarea anexelor, în vederea extinderii exemplelor sau pentru a aduce alte exemplificări.
   (3)   Prezenta directivă se aplică aeroportului din Gibraltar, fără a aduce atingere poziției juridice a Regatului Spaniei, respectiv a Regatului Unit, cu privire la disputa referitoare la suveranitatea asupra teritoriului pe care este situat aeroportul.
   (4)   Aplicarea prezentei directive în cazul aeroportului din Gibraltar se suspendă până la punerea în aplicare a înțelegerilor convenite prin Declarația comună din 2 decembrie 1987 a miniștrilor afacerilor externe din Regatul Spaniei și Regatul Unit. Guvernele Regatului Spaniei și Regatului Unit vor informa Consiliul cu privire la data punerii în aplicare.
   Articolul 4
   Raportare obligatorie
   (1)   Statele membre solicită ca evenimentele care intră sub incidența articolului 3 să fie raportate autorităților competente menționate la articolul 5 alineatul (1) de către fiecare persoană enumerată mai jos, în exercitarea funcțiilor sale:

               (a)

               operatorul sau comandantul unei aeronave cu turbopropulsie sau al unei aeronave de transport public utilizate de un operator pentru care un stat membru asigură verificarea siguranței în materie de exploatare;

               (b)

               persoana care se ocupă de proiectarea, fabricarea, întreținerea sau modificarea unei aeronave cu turbopropulsie sau a unei aeronave de transport public sau a oricărui echipament sau părți din acesta, sub supravegherea unui stat membru;

               (c)

               persoana care semnează un certificat de revizie a stării de întreținere sau un certificat de aprobare a dării în exploatare a unei aeronave cu turbopropulsie sau a unei aeronave de transport public sau a oricărui echipament sau părți din acesta, sub supravegherea unui stat membru;

               (d)

               persoana care îndeplinește o funcție pentru care trebuie să fie autorizat de către un stat membru în calitate de controlor de trafic aerian sau dispecer de zbor;

               (e)

               administratorul unui aeroport care se află sub incidența Regulamentului (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare (6);

               (f)

               persoana care îndeplinește o funcție legată de instalarea, modificarea, întreținerea, repararea, revizia, verificarea în stare de zbor sau inspecția facilităților de navigație aeriană față de care un stat membru își asumă răspunderea;

               (g)

               persoana care îndeplinește o funcție legată de manipularea aeronavei la sol, inclusiv alimentarea cu combustibil, întreținerea, pregătirea fișei de încărcare, încărcarea, degivrarea și tractarea într-un aeroport care intră sub incidența Regulamentului (CEE) nr. 2408/92.

         (2)   Statele membre pot încuraja raportarea voluntară a evenimentelor menționate la articolul 3 alineatul (1) de către orice persoană care exercită, în cadrul altor operațiuni de aviație civilă, funcții similare cu cele enumerate în alineatul (1).
   Articolul 5
   Colectarea și înregistrarea informațiilor
   (1)   Statele membre numesc una sau mai multe autorități competente care să elaboreze un mecanism de colectare, evaluare, prelucrare și înregistrare a evenimentelor raportate în conformitate cu articolul 4.
   Următoarele autorități, care lucrează cu imparțialitate, pot primi această responsabilitate:

               (a)

               autoritatea națională a aviației civile; și/sau

               (b)

               organismul de investigare sau entitatea înființată în temeiul articolului 6 din Directiva 94/56/CE; și/sau

               (c)

               orice alt organism independent sau entitate independentă care au primit această funcție.

         În cazul în care un stat membru desemnează mai mult de un organism sau de o entitate, el trebuie să desemneze pe unul dintre acestea ca punct de contact pentru schimbul de informații menționat la articolul 6 alineatul (1).
   (2)   Autoritățile competente stochează în bazele lor de date rapoartele primite.
   (3)   Accidentele și incidentele grave se stochează, de asemenea, în aceste baze de date.
   Articolul 6
   Schimb de informații
   (1)   Statele membre participă la un schimb de informații prin punerea la dispoziția autorităților competente și a Comisiei a tuturor informațiilor relevante privind siguranța zborului stocate în bazele de date menționate la articolul 5 alineatul (2).
   Bazele de date trebuie să fie compatibile cu programul de soft descris la alineatul (3).
   (2)   Autoritatea competentă desemnată în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) care primește un raport referitor la un eveniment îl introduce în baza de date și notifică, ori de câte ori este necesar, autoritatea competentă a statului membru unde a avut loc evenimentul, unde este fabricată aeronava și/sau unde și-a obținut certificatul de exploatare operatorul.
   (3)   În sensul prezentei directive, Comisia trebuie să elaboreze un software specific. În acest caz, Comisia ia în considerație necesitatea ca acesta să fie compatibil cu programele de soft din statele membre. Autoritățile competente pot utiliza acest software pentru operarea propriilor baze de date.
   (4)   Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a facilita schimbul de informații menționat la alineatul (1), în conformitate cu procedura prevăzută în articolul 10 alineatul (2).
   Articolul 7
   Diseminarea informațiilor
   (1)   Orice entitate cu atribuții de reglementare a siguranței aviației civile sau de investigare a accidentelor și incidentelor din aviația civilă în Comunitate are acces la informații privind evenimentele care i-au fost semnalate și la schimbul de informații în conformitate cu articolele 5 și 6, astfel încât, pe baza evenimentelor semnalate să poată trage concluzii privind siguranța aeriană.
   (2)   Fără a aduce atingere dreptului publicului de a avea acces la documentele Comisiei, prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (7), Comisia adoptă, din proprie inițiativă și în conformitate cu procedura menționată la articolul 10 alineatul (2), măsurile și condițiile pentru diseminarea către părțile interesate a informațiilor menționate la alineatul (1). Aceste măsuri, care pot fi generale sau individuale, au la bază necesitatea:

               —

               de a oferi persoanelor și organizațiilor informațiile de care au nevoie pentru sporirea siguranței în aviația civilă;

               —

               de a limita diseminarea informațiilor la ceea ce este strict necesar pentru utilizatorii lor, astfel încât să se asigure confidențialitatea corespunzătoare a informațiilor.

         Decizia de a disemina informații în temeiul prezentului alineat se limitează la ceea ce este strict necesar utilizatorului lor, fără a aduce atingere dispozițiilor din articolul 8.
   (3)   Statele membre pot publica cel puțin anual un raport în materie de siguranță, care să conțină informații privind tipurile de evenimente evidențiate în cadrul sistemului lor național de raportare obligatorie a evenimentelor, în vederea informării publicului cu privire la nivelul de siguranță în aviația civilă. Statele membre pot publica, de asemenea, rapoarte din care sunt eliminate elementele de identificare.
   Articolul 8
   Protecția informațiilor
   (1)   Statele membre, în conformitate cu legislația internă, iau măsurile necesare pentru a asigura confidențialitatea corespunzătoare a informațiilor pe care le primesc în temeiul articolelor 6 alineatul (1) și 7 alineatul (1). Ele utilizează aceste informații numai în scopul reglementat de prezenta directivă.
   (2)   Indiferent de tipul sau clasificarea evenimentului și a accidentului sau incidentului grav, numele sau adresele persoanelor implicate nu se înregistrează în baza de date menționată la articolul 5 alineatul (2).
   (3)   Fără a aduce atingere normelor penale care se aplică, statele membre se abțin de la inițierea unei acțiuni în justiție în cazul nerespectării fără premeditare sau din neglijență a legii, de care au aflat numai datorită evidențierii acestora în cadrul programului național de raportare obligatorie a evenimentelor, exceptate fiind situațiile de neglijență gravă.
   (4)   În conformitate cu procedurile definite în legislația și practicile lor, statele membre asigură că lucrătorii care raportează incidente de care au cunoștință nu suferă nici un prejudiciu din partea angajatorului lor.
   (5)   Prezentul articol se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind accesul la informații de către autoritățile judiciare.
   Articolul 9
   Raportare voluntară
   (1)   În afară de sistemul de raportare obligatorie instituit în temeiul articolelor 4 și 5, statele membre pot desemna unul sau mai multe organisme sau entități care să stabilească un sistem de raportare voluntară pentru colectarea și analizarea informațiilor privind deficiențele observate în aviație care nu trebuie să fie raportate în cadrul sistemului de raportare obligatorie, dar persoana care raportează le consideră un risc real sau potențial.
   (2)   În cazul în care un stat membru decide să înființeze un sistem de raportare voluntară, el stabilește condițiile de eliminare a elementelor de identificare din rapoartele voluntare prezentate în cadrul unui asemenea sistem, de către unul sau mai multe organisme sau entități desemnate în temeiul alineatului (1).
   (3)   Statele membre asigură că informațiile privind siguranța, din care au fost eliminate elementele de identificare, rezultate din analizarea rapoartelor confidențiale, sunt înmagazinate și puse la dispoziția tuturor părților interesate, astfel încât să poată fi utilizate la sporirea siguranței în aviație.
   Articolul 10
   Comitet
   (1)   Comisia este asistată de comitetul instituit în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 3922/91 al Consiliului din 16 decembrie 1991 privind armonizarea cerințelor tehnice și a procedurilor administrative în domeniul aviației civile (8).
   (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispozițiilor articolului 8.
   Perioada prevăzută la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.
   (3)   Comitetul adoptă propriul regulament de procedură.
   Articolul 11
   Punere în aplicare
   (1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 4 iulie 2005. Statele membre informează imediat Comisia cu privire la aceasta.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 12
   Intrare în vigoare
   Prezenta directivă intră în vigoare în ziua publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 13
   Destinatari
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Luxemburg, 13 iunie 2003.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         P. COX

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. PAPANDREOU

      (1)  JO C 120 E, 24.4.2001, p. 148 și JO C 332 E, 27.11.2001, p. 320.

      (2)  JO C 311, 7.11.2001, p. 8.

      (3)  Avizul Parlamentului European din 14 iunie 2001 (JO C 53 E, 28.2.2002, p. 324), Poziția comună a Consiliului din 17 iunie 2002 (JO C 197 E, 20.8.2002, p. 16) și Decizia Parlamentului European din 23 octombrie 2002 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Decizia Parlamentului European din 13 mai 2003 și Decizia Consiliului din 13 mai 2003.

      (4)  JO L 319, 12.12.1994, p. 14.

      (5)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

      (6)  JO L 240, 24.8.1992, p. 8, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Actul de aderare din 1994.

      (7)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

      (8)  JO L 373, 31.12.1991, p. 4, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2871/2000 al Comisiei (JO L 333, 29.12.2000, p. 47).
   ANEXA I
   Lista evenimentelor cu raportare obligatorie privind utilizarea, întreținerea, repararea și fabricarea aeronavelor

                  Nota 1:

               Cu toate că prezenta anexă enumeră majoritatea evenimentelor cu raportare obligatorie, ea nu poate fi exhaustivă. Ar trebui să se raporteze orice alte evenimente despre care cei implicați consideră că îndeplinesc criteriile de raportare obligatorie.

                  Nota 2:

               Prezenta anexă nu include accidentele. În afară de alte cerințe care se referă la notificarea accidentelor, acestea ar trebui să fie înregistrate, de asemenea, în baza de date menționată în articolul 5 alineatul (2).

                  Nota 3:

               Prezenta anexă conține exemple privind cerințele de raportare care se referă la utilizarea, întreținerea, repararea și fabricarea aeronavelor.

                  Nota 4:

               Evenimentele care trebuie raportate sunt cele care au pus în pericol sau ar fi putut pune în pericol siguranța în exploatare sau care ar fi putut crea o situație de nesiguranță. Trebuie semnalat orice eveniment care, în opinia celui face raportarea, nu a pus în pericol siguranța exploatării, însă ar putea fi un pericol în condiții diferite dar asemănătoare. Notificarea unui eveniment poate fi considerată ca necesară pentru o categorie de produse, piese sau echipamente și pentru alta poate să nu mai fie necesară: absența sau prezența unui anumit factor, uman sau tehnic, poate transforma evenimentul în accident sau incident grav.

                  Nota 5:

               Cerințele specifice în materie de notificare a defecțiunilor sau funcționării defectuoase pot necesita autorizații de exploatare specifice, de exemplu RVSM, ETOPS, RNAV sau un program specific de proiectare sau întreținere.

         CUPRINS
   A:
   B:
   C:
   D:
   A.   OPERAȚIUNI ÎN ZBOR ALE AERONAVEI
   (i)   Exploatarea aeronavei

               (a)

               Manevre de evitare:

                           —

                           risc de coliziune cu altă aeronavă, teren sau alt obiect sau o situație de nesiguranță, când se impune o acțiune de evitare;

                           —

                           o manevră de evitare necesară pentru evitarea unei coliziuni cu o altă aeronavă, teren sau alt obiect;

                           —

                           o manevră de evitare, prin care să se evite orice situație de pericol.

               (b)

               Incidente la decolare sau aterizare, inclusiv aterizările din precauție sau forțate. Incidente cum ar fi decolarea sau aterizarea prea scurtă, depășirea pistei sau ieșirea laterală de pe pistă. Decolări, decolări întrerupte, aterizări sau încercări de aterizare pe o pistă închisă, ocupată sau necorespunzătoare. Deplasare pe pistă.

               (c)

               Incapacitatea de a atinge performanțele prevăzute în timpul decolării sau urcării inițiale.

               (d)

               Cantitate de combustibil critic de scăzută sau incapacitatea de a transfera combustibil sau de a utiliza cantitatea totală utilizabilă.

               (e)

               Pierderea controlului (inclusiv pierderea parțială sau temporară), indiferent de cauză.

               (f)

               Evenimente apropiate de sau peste V1, rezultate prin producerea sau care duc la producerea unei situații de risc sau cu potențial de risc (de exemplu, decolare întreruptă, lovirea cozii, pierderea puterii motorului etc.).

               (g)

               Deviere care dă naștere la o situație de risc sau cu potențial de risc.

               (h)

               Abatere semnificativă neintenționată de la viteza de zbor, de la traseul sau altitudinea intenționată (cu mai mult de 300 picioare), indiferent de cauză.

               (i)

               Coborâre sub înălțimea/altitudinea de decizie sau sub înălțimea/altitudinea minimă de coborâre fără referința vizuală necesară.

               (j)

               Pierderea reperelor de poziție față de poziția reală sau față de o altă aeronavă.

               (k)

               Întreruperea comunicării între membrii echipajului de zbor (CRM) sau între membrii echipajului de zbor și alți participanți la zbor (personal navigant auxiliar, control aerian, serviciu tehnic).

               (l)

               Aterizare brutală – o aterizare care impune o „verificare după aterizare brutală”.

               (m)

               Depășirea limitelor de dezechilibru în repartizarea combustibilului.

               (n)

               Afișarea incorectă a unui cod SSR sau a unei scale de altimetru.

               (o)

               Programarea incorectă sau date intrate incorect în echipamentul utilizat pentru navigație sau calcule de performanță sau utilizarea de date incorecte.

               (p)

               Recepționarea sau interpretarea incorectă a mesajelor de radiotelefonie.

               (q)

               Dereglări sau defecțiuni în alimentarea cu combustibil, care au afectat alimentarea cu combustibil și/sau distribuția de combustibil.

               (r)

               Ieșirea neintenționată a aeronavei de pe suprafața pavată.

               (s)

               Coliziunea dintre o aeronavă și orice altă aeronavă, vehicul sau alt obiect aflat la sol.

               (t)

               Operarea incorectă și/sau prin inadvertență a oricărei comenzi.

               (u)

               Incapacitatea de a realiza configurația prevăzută a aeronavei pentru orice fază a zborului (de exemplu, trenul și trapele de aterizare, flapsurile și voleturile la bordul de atac etc.).

               (v)

               Un risc sau potențial de risc care apare prin simularea deliberată a unei situații de urgență în scopul instruirii, verificării sau testării sistemelor.

               (w)

               Vibrații anormale.

               (x)

               Acționarea oricărui sistem de avertizare primară asociat cu manevrarea aeronavei, de exemplu avertizarea de configurare, avertizarea de decroșare (vibrarea manșei), avertizarea de depășire a vitezei etc., în afara următoarelor situații:

                           1.

                           echipajul a stabilit cu certitudine că indicația era falsă, cu condiția ca avertizarea falsă să nu fi creat dificultate sau risc, ca urmare a reacției echipajului la avertizare;
                           sau

                           2.

                           acționarea este în scop de instruire sau testare.

               (y)

               „Avertizare” GPWS/TAWS în următoarele situații:

                           1.

                           aeronava ajunge mai aproape de sol decât a fost prevăzut sau anticipat;
                           sau

                           2.

                           avertizarea este dată în condiții meteorologice de zbor instrumental fără vizibilitate sau noaptea și se stabilește că a fost declanșată de o viteză de coborâre ridicată (modul 1);
                           sau

                           3.

                           avertizarea este urmare a faptului că trenul de aterizare sau voleturile de aterizare nu au fost acționați la punctul de apropiere corespunzător (modul 4);
                           sau

                           4.

                           orice dificultate sau risc care apare sau ar fi putut apărea ca rezultat al reacției echipajului la „avertizare”, de exemplu o posibilă reducere a distanței față de alte aeronave. În această categorie poate intra avertizarea de orice tip sau mod, adică avertizare reală, inutilă sau falsă.

               (z)

               „Alertă” GPWS/TAWS, în situația în care orice dificultate sau risc apare sau ar fi putut apărea ca urmare a reacției echipajului la „alertă”.

                           (aa)

                           Indicații ACAS.

                           (bb)

                           Incidente determinate de suflul reactorului sau suflul elicei, care produc avarii majore sau vătămare gravă.

         (ii)   Situații de urgență

               (a)

               Incendiu, explozie, fum sau emanații toxice sau nocive, chiar dacă incendiul a fost stins.

               (b)

               Utilizarea oricărei proceduri nestandardizate, de către echipajul de conducere sau personalul tehnic, în situații de urgență, când:

                           1.

                           procedura există dar nu este utilizată;

                           2.

                           procedura nu există;

                           3.

                           procedura există dar este incompletă sau inadecvată;

                           4.

                           procedura este incorectă;

                           5.

                           nu se utilizează procedura corectă.

               (c)

               Inadaptarea oricărei proceduri destinate utilizării în situații de urgență, inclusiv atunci când este utilizată la întreținere, instruire sau testare.

               (d)

               Un eveniment care determină o evacuare de urgență.

               (e)

               Depresurizare.

               (f)

               Utilizarea oricărui echipament de urgență sau oricăror proceduri de urgență prevăzute în cazul unei situații date.

               (g)

               Un eveniment care duce la declararea stării de urgență („Mayday” sau „avarie”).

               (h)

               Funcționarea nesatisfăcătoare a oricărui sistem sau echipament de urgență, inclusiv toate ușile și sistemele de iluminat de ieșire, inclusiv în situațiile când sunt folosite în scop de întreținere, instruire sau testare.

               (i)

               Evenimente care necesită utilizarea oxigenului de urgență de către orice membru al echipajului.

         (iii)   Deteriorarea stării de sănătate a echipajului

               (a)

               Stare de sănătate deteriorată a oricărui membru al echipajului, inclusiv cea care apare înainte de plecare, dacă se consideră că ea ar fi putut duce la o deteriorare după decolare.

               (b)

               Stare de sănătate deteriorată a oricărui membru al personalului navigant, care îl face inapt pentru îndeplinirea comenzilor esențiale în situații de urgență.

         (iv)   Rănire
   Evenimente care au cauzat sau ar fi putut cauza rănirea semnificativă a pasagerilor sau a membrilor echipajului, dar care nu sunt considerate că trebuie să fie raportate ca accidente.
   (v)   Fenomene meteorologice

               (a)

               Un fulger care a provocat daune aeronavei sau pierderea sau funcționarea necorespunzătoare a oricărui serviciu esențial.

               (b)

               O aversă de grindină care a provocat daune aeronavei sau pierderea sau funcționarea necorespunzătoare a oricărui serviciu esențial.

               (c)

               Întâlnirea unei zone de turbulență severă, care provoacă rănirea ocupanților aeronavei sau care poate impune efectuarea unui „control de turbulență” al aeronavei.

               (d)

               Vânt de forfecare.

               (e)

               Givraj care provoacă dificultăți de manipulare, daune aeronavei sau pierderea sau funcționarea necorespunzătoare a oricărui serviciu esențial.

         (vi)   Securitate

               (a)

               Acte de piraterie aeriană, inclusiv amenințare cu bomba sau deturnare.

               (b)

               Dificultatea de a controla pasageri în stare de ebrietate, violenți sau nedisciplinați.

               (c)

               Descoperirea unui pasager clandestin.

         (vii)   Alte evenimente

               (a)

               Apariția repetată a unui anumit tip de eveniment, care, luat izolat, nu ar fi considerat demn de raportat, dar care constituie un risc potențial din cauza apariției frecvente.

               (b)

               Coliziune cu o pasăre, care provoacă daune aeronavei sau pierderea sau funcționarea necorespunzătoare a oricărui serviciu esențial.

               (c)

               Turbulențe de siaj.

               (d)

               Orice alte evenimente de orice tip, care se consideră că au pus în pericol sau ar fi putut pune în pericol aeronava sau ocupanții săi la bordul aeronavei sau la sol.

         B.   ELEMENTE TEHNICE ALE AERONAVEI
   (i)   Structură
   Nu toate defecțiunile structurale trebuie să fie raportate. Serviciul tehnic este cel care indică dacă gravitatea defecțiunii impune raportarea ei. Se pot lua în considerație următoarele exemple:

               (a)

               avarierea unui element de structură principal (PSE), care nu a fost proiectat cu toleranță la avariere (element cu durată de viață limitată). Elementele de structură principale sunt cele care contribuie semnificativ la suportarea sarcinilor de presurizare, în zbor și la sol, precum și cele a căror defecțiune poate cauza avarierea catastrofală a aeronavei;

               (b)

               defect sau avarie peste limitele de avariere admisibile pentru un PSE care a fost proiectat cu toleranță la avariere;

               (c)

               avarie sau defect al unui element de structură, care depășește toleranțele admisibile și care poate provoca reducerea rigidității structurale într-o asemenea măsură încât să nu se mai atingă marjele necesare de flotare, divergență sau inversare a comenzii;

               (d)

               avarie sau defect al unui element de structură, care poate duce la eliberarea unor obiecte masive ce pot răni ocupanții aeronavei;

               (e)

               avarie sau defect al unui element de structură, care poate pune în pericol funcționarea corespunzătoare a sistemelor. Vezi (ii) mai jos;

               (f)

               pierderea în zbor a oricărei părți din structura aeronavei.

         (ii)   Sisteme
   Se propun următoarele criterii generale, aplicabile la toate sistemele:

               (a)

               pierderea, dereglarea semnificativă sau defectarea oricărui sistem, subsistem sau set de echipamente când nu au putut fi îndeplinite satisfăcător procedurile de utilizare standard, manevrele etc.;

               (b)

               incapacitatea echipajului de a controla sistemul, de exemplu:

                           1.

                           acțiuni necontrolate;

                           2.

                           reacție incorectă și/sau incompletă, inclusiv limitarea mișcărilor sau rigiditate;

                           3.

                           ambalare;

                           4.

                           dereglare sau deconectare mecanică;

               (c)

               defectare sau funcționare necorespunzătoare a funcției (funcțiilor) exclusive a(le) sistemului (un sistem poate integra mai multe funcții);

               (d)

               interferență în cadrul sistemului sau între sisteme;

               (e)

               defectare sau funcționare necorespunzătoare a dispozitivului de protecție sau a sistemului de urgență asociat cu sistemul;

               (f)

               pierderea redundanței sistemului;

               (g)

               orice eveniment care rezultă ca urmare a unui comportament neprevăzut al sistemului;

               (h)

               pentru tipurile de aeronave cu un singur sistem principal, subsisteme sau ansambluri de echipamente:

                           pierderea, dereglarea sau defectarea semnificativă a oricărui sistem principal, subsistem sau set de echipamente;

               (i)

               pentru tipurile de aeronave cu mai multe sisteme principale, subsisteme sau ansambluri de echipamente independente:

                           pierderea, dereglarea sau defectarea semnificativă a mai mult de un sistem principal, subsistem sau set de echipamente;

               (j)

               acționarea oricărui sistem primar de avertizare asociat cu sistemele sau echipamentele aeronavei, în afara situației în care echipajul stabilește cu certitudine că indicația a fost falsă, cu condiția ca avertizarea falsă să nu fi provocat dificultate sau risc ca urmare a reacției echipajului la avertizare;

               (k)

               scurgere de lichid hidraulic, combustibil, ulei sau alte fluide, care a dus la risc de incendiu sau posibila contaminare periculoasă a structurii, sistemelor sau echipamentului aeronavei sau risc pentru ocupanții săi;

               (l)

               funcționarea necorespunzătoare sau defectarea oricărui sistem indicator, când aceasta a dus la posibilitatea apariției unor indicații care pot induce în eroare echipajul;

               (m)

               orice dereglare, funcționare necorespunzătoare sau defecțiune, dacă apare într-o fază critică a zborului și dacă este relevantă pentru funcționarea sistemului;

               (n)

               scăderea semnificativă a performanțelor reale comparativ cu performanța aprobată, care a dus la o situație riscantă (luând în considerație precizia metodei de calcul a performanței), inclusiv acțiunea frânei, consumul de combustibil etc.;

               (o)

               asimetria comenzilor de zbor: de exemplu, flapsurile, voleturile, spoilerele etc.

         Apendicele la prezenta anexă prezintă o listă de exemple de evenimente cu raportare obligatorie, care rezultă din aplicarea acestor criterii generale la sisteme specifice.
   (iii)   Propulsie (inclusiv motoare, elice și sisteme de rotor) și unități de alimentare auxiliară (sisteme APU)

               (a)

               Oprirea funcționării reactorului ca urmare a întreruperii alimentării cu combustibil, oprirea sau funcționarea necorespunzătoare a oricărui motor.

               (b)

               Depășirea vitezei sau incapacitatea de a controla viteza oricărei componente cu viteză mare de rotație (de exemplu, APU, demaror pneumatic, dispozitiv de turbo-răcire, motor cu turbină cu aer, elice sau rotor).

               (c)

               Funcționare necorespunzătoare sau defectare a oricărei părți a motorului sau a grupului turbomotor, care provoacă una sau mai multe din situațiile următoare:

                           1.

                           nereținerea reziduurilor;

                           2.

                           incendiu interior sau exterior necontrolat sau eliminarea de gaze fierbinți;

                           3.

                           tracțiune într-o direcție diferită de cea comandată de pilot;

                           4.

                           nefuncționare sau funcționarea necorespunzătoare a sistemului de inversare a tracțiunii;

                           5.

                           incapacitatea de control a puterii, a tracțiunii sau a vitezei de rotație;

                           6.

                           funcționarea necorespunzătoare a structurii motorului;

                           7.

                           pierderea parțială sau totală a unei părți majore a grupului turbomotor;

                           8.

                           emanații vizibile dense sau concentrații de produse toxice în cantitate suficientă pentru a determina incapacitatea echipajului sau pasagerilor;

                           9.

                           incapacitatea de oprire a unui motor, prin folosirea procedurilor normale;

                           10.

                           incapacitatea de a reporni un motor în stare de funcționare.

               (d)

               O pierdere necontrolată de forță de tracțiune/putere, o schimbare sau oscilație clasificată ca pierdere a controlului tracțiunii sau puterii (LOTC):

                           1.

                           pentru o aeronavă cu un singur motor;
                           sau

                           2.

                           când se consideră excesivă pentru aplicație;
                           sau

                           3.

                           când ar putea afecta mai mult de un motor, la o aeronavă multimotor, în special în cazul unui bimotor;
                           sau

                           4.

                           pentru o aeronavă multimotor, când același tip de motor sau unul similar se folosește într-o aplicație unde evenimentul ar fi considerat riscant sau critic.

               (e)

               Orice defecțiune a unei piese cu durată de viață limitată care duce la retragerea sa înainte de încheierea duratei sale de viață.

               (f)

               Defecțiuni cu origine comună care pot produce o rată atât de ridicată a întreruperii alimentării în zbor, încât să existe posibilitatea ca mai mult de un motor să se oprească în timpul aceluiași zbor.

               (g)

               Un limitator de motor sau un dispozitiv de control care nu funcționează când este nevoie sau care funcționează necorespunzător.

               (h)

               Neîncadrarea parametrilor motorului în limitele normale admise.

               (i)

               Reziduuri și corpuri străine care duc la avarii.

         Elice și transmisie

               (j)

               Pana sau funcționarea necorespunzătoare a oricărei părți a unei elice sau grup turbomotor, care duce la apariția uneia sau mai multor situații din cele ce urmează:

                           1.

                           viteză prea mare a elicei;

                           2.

                           dezvoltarea unei rezistențe aerodinamice excesive;

                           3.

                           tracțiune într-o direcție diferită de cea comandată de pilot;

                           4.

                           separarea elicei sau a oricărei părți majore din elice;

                           5.

                           pană care duce la un dezechilibru excesiv;

                           6.

                           mișcarea neintenționată a lamelor elicei sub poziția minimă stabilită pentru pasul mic al elicei în zbor;

                           7.

                           incapacitatea de reglare a unei elice cu pas variabil;

                           8.

                           incapacitatea de a schimba pasul elicei;

                           9.

                           schimbarea necontrolată a pasului elicei;

                           10.

                           schimbarea necontrolată a cuplului sau fluctuația vitezei;

                           11.

                           separarea unor piese cu energie scăzută.

         Rotoare și transmisie

               (k)

               Avarie sau defect al dispozitivului auxiliar/cutiei de viteze a rotorului principal, care poate duce la o separare a ansamblului rotorului în timpul zborului și/sau la funcționarea necorespunzătoare a comenzii rotorului.

               (l)

               Avarie la rotorul spate, la transmisie și sistemele echivalente.

         Sisteme APU

               (m)

               Oprire sau pană când APU trebuie să fie disponibil în condiții operaționale, cum ar fi ETOPS, MEL.

               (n)

               Incapacitatea de a opri APU.

               (o)

               Viteză excesivă.

               (p)

               Incapacitatea de a porni APU când rațiuni operaționale impun acest lucru.

         (iv)   Factori umani
   Orice incident în cadrul căruia orice caracteristică sau element inadecvat al proiectării aeronavei ar fi putut duce la o eroare de utilizare care să contribuie la un efect periculos sau catastrofal.
   (v)   Alte evenimente

               (a)

               Orice incident la care orice caracteristică sau element inadecvat al proiectării aeronavei ar fi putut antrena o eroare de utilizare care să producă un efect periculos sau catastrofal.

               (b)

               Orice incident care, în mod normal, nu este considerat ca fiind obligatoriu de raportat (de exemplu, mobilier sau echipamentul cabinei, circuitele de apă) și care prin apariția sa a dus la periclitarea aeronavei sau a ocupanților săi.

               (c)

               Incendiu, explozie, fum sau emanații toxice sau nocive.

               (d)

               Orice alt eveniment care poate pune în pericol aeronava sau care poate afecta siguranța ocupanților aeronavei sau a oamenilor sau proprietăților situate în vecinătatea aeronavei sau la sol.

               (e)

               Pană sau defecțiune a sistemului de adresare către pasageri, care duce la pierderea transmisiei sau la emiterea unui semnal ce nu poate fi auzit.

               (f)

               Pierderea controlului asupra scaunului pilotului, în timpul zborului.

         C.   ÎNTREȚINEREA ȘI REPARAREA AERONAVEI

               (i)

               Asamblarea incorectă a pieselor sau componentelor aeronavei, depistată în cursul unei inspecții sau proceduri de încercare care nu este destinată special acestui scop.

               (ii)

               Scurgere de aer fierbinte de purjare, care provoacă avarii structurale.

               (iii)

               Orice defecțiune a unei piese cu durată de viață limitată, care duce la retragerea sa înainte de încheierea duratei sale totale de viață.

               (iv)

               Orice avariere sau deteriorare (de exemplu, rupturi, fisuri, coroziune, delaminare, dezlipire etc.), indiferent de cauza care a produs-o (de exemplu, frecare, pierderea rigidității sau nefuncționalitate structurală) care apare la:

                           (a)

                           o structură primară sau un element de structură principal (definit în manualul de reparații elaborat de producător), la care o astfel de avarie sau deteriorare depășește limitele admisibile specificate în manualul de reparații și care impune o reparație sau completare sau înlocuire parțială;

                           (b)

                           o structură secundară care, ca urmare a avarierii sau deteriorării, a periclitat sau ar fi putut periclita aeronava;

                           (c)

                           motorul, elicea sau rotorul giravionului.

               (v)

                  Orice pană, funcționare necorespunzătoare sau defecțiune a oricărui sistem ori echipament sau avarierea ori deteriorarea acestuia depistată ca urmare a conformării cu directiva referitoare la navigabilitate sau cu o altă instrucțiune cu caracter obligatoriu emisă de o autoritate de reglementare, în cazul în care:

                           (a)

                           este detectată pentru prima dată de către organizația de raportare care realizează conformitatea;

                           (b)

                           la orice punere în conformitate ulterioară, se depășesc limitele admisibile menționate în instrucțiuni și/sau nu sunt disponibile procedurile de reparare/rectificare publicate.

               (vi)

               Funcționarea nesatisfăcătoare a oricărui sistem sau echipament de urgență, inclusiv toate ușile de ieșire și sistemul de iluminat de ieșire, inclusiv când este folosit în scop de întreținere sau testare.

               (vii)

               Nerespectarea sau erori semnificative în respectarea procedurilor de întreținere impuse.

               (viii)

               Produse, piese, aparate și materiale de origine necunoscută sau suspectă.

               (ix)

               Date sau proceduri de întreținere care induc în eroare, incorecte sau insuficiente, care pot provoca erori de întreținere.

               (x)

                  Orice avarie, funcționare necorespunzătoare sau defecțiune a echipamentului la sol utilizat pentru încercarea sau verificarea sistemelor și echipamentelor aeronavei, dacă procedurile de inspecție și încercare de rutină nu au identificat clar problema, în cazul în care aceasta produce o situație de risc.

         D.   SERVICII DE NAVIGAȚIE AERIANĂ, INSTALAȚII ȘI SERVICII LA SOL
   (i)   Servicii de navigație aeriană
   A se vedea anexa II, lista evenimentelor cu raportare obligatorie legate de serviciile de navigație aeriană (ANS).
   (ii)   Aerodrom și instalații de aerodrom

               (a)

               Scurgere semnificativă în timpul operațiunilor de alimentare cu combustibil.

               (b)

               Încărcarea unor cantități incorecte de combustibil, care poate avea un efect semnificativ asupra anduranței, performanței, echilibrului sau rezistenței structurale a aeronavei.

         (iii)   Transbordarea pasagerilor, manipularea bagajelor și a mărfii

               (a)

               Contaminarea semnificativă a structurii, sistemelor și echipamentelor aeronavei, care rezultă din transportul bagajelor sau mărfii.

               (b)

               Transbordarea incorectă a pasagerilor, încărcarea incorectă a bagajelor sau a mărfii, care poate avea un efect semnificativ asupra masei și/sau echilibrului aeronavei.

               (c)

               Stivuirea incorectă a bagajelor sau mărfii (inclusiv bagajele de mână), care poate periclita, în orice mod, aeronava, echipamentele aeronavei sau ocupanții săi, ori de natură să împiedice evacuarea de urgență.

               (d)

               Stivuirea necorespunzătoare a containerelor de marfă sau a altor articole de cargo masive.

               (e)

               Transportul sau tentativa de transport de mărfuri periculoase, în contravenție cu regulamentele aplicabile, inclusiv etichetarea și ambalarea incorectă a mărfurilor periculoase.

         (iv)   Servicii de escală și asistență aeroportuară

               (a)

               Avarierea, funcționarea necorespunzătoare sau defectarea echipamentelor la sol utilizate pentru încercarea sau verificarea sistemelor și echipamentelor aeronavei, dacă procedurile de inspecție și încercare de rutină nu au identificat clar problema, în cazul în care aceasta duce la o situație de risc.

               (b)

               Nerespectarea sau erori semnificative în respectarea procedurilor de escală impuse.

               (c)

               Încărcarea unui tip de combustibil contaminat sau incorect sau a oricăror altor fluide esențiale (inclusiv oxigen și apă potabilă).

         Apendice la ANEXA I
   Următoarele puncte prezintă exemple de evenimente cu raportare obligatorie care rezultă din aplicarea criteriilor generale enumerate la punctul B(ii) din anexa I.
   1.   Aer condiționat/ventilare

               (a)

               pierdere completă a răcirii electronice aerospațiale;

               (b)

               depresurizare.

         2.   Sistem de navigare automată

               (a)

               incapacitatea sistemului de navigare automată de a efectua operațiile prevăzute atunci când este acționat;

               (b)

               dificultăți semnificative raportate de echipaj în ceea ce privește comanda aeronavei, legate de funcționarea sistemului de navigare automată;

               (c)

               pana oricărui dispozitiv de deconectare a sistemului de navigare automată;

               (d)

               schimbarea necontrolată a modului de navigare automată.

         3.   Comunicații

               (a)

               pana sau funcționarea necorespunzătoare a sistemului de adresare către pasageri, care duce la pierderea transmisiei sau la emiterea unui semnal ce nu poate fi auzit;

               (b)

               pierderea totală a comunicației în timpul zborului.

         4.   Sistem electric

               (a)

               pierderea unui sistem electric de distribuție (CA/CC);

               (b)

               pierderea totală sau pierderea a mai mult de un sistem electric de generare;

               (c)

               avaria sistemului de alimentare de rezervă (urgență) de generare a energiei electrice.

         5.   Carlinga/cabina/compartiment marfă

               (a)

               pierderea controlului asupra scaunului pilotului în timpul zborului;

               (b)

               funcționarea necorespunzătoare a oricărui sistem sau echipament de urgență, inclusiv sistemul de semnalizare de evacuare, toate ușile de ieșire, iluminatul de urgență etc.;

               (c)

               pierderea capacității de reținere a sistemului de încărcare a mărfii.

         6.   Sistem de protecție împotriva incendiilor

               (a)

               sisteme de avertizare în caz de incendiu, cu excepția celor confirmate imediat ca fiind false;

               (b)

               funcționarea necorespunzătoare sau defectarea nedetectată a sistemului de detectare/protecție împotriva incendiului/fumului, care poate duce la pierderea sau reducerea capacității de detectare/protecție împotriva incendiilor;

               (c)

               absența sistemului de avertizare în situație reală de incendiu sau fum.

         7.   Comenzi de zbor

               (a)

               asimetrie a flapsurilor, voleturilor, spoilerelor etc.;

               (b)

               limitarea capacității de mișcare, rigiditate sau reacție slabă sau întârziată în funcționarea sistemelor primare de comandă de zbor sau a sistemelor lor de compensare și blocare asociate;

               (c)

               ambalarea comenzilor de zbor;

               (d)

               vibrația panoului de bord, resimțită de echipaj;

               (e)

               deconectarea sau funcționarea necorespunzătoare a comenzilor de zbor;

               (f)

               interferența semnificativă cu comanda normală a aeronavei sau degradarea calității zborului.

         8.   Sistem de alimentare cu combustibil

               (a)

               funcționarea necorespunzătoare a sistemului de indicare a cantității de combustibil, care duce la pierderea totală sau indicarea eronată a cantității de combustibil la bord;

               (b)

               scurgere de combustibil care a dus la pierdere importantă, risc de incendiu, contaminare semnificativă;

               (c)

               funcționarea necorespunzătoare sau defectarea sistemului de vidare în zbor a combustibilului, care a dus la pierderea involuntară a unei cantități semnificative, risc de incendiu, contaminarea periculoasă a echipamentului aeronavei sau incapacitatea de a vida combustibilul în zbor;

               (d)

               funcționarea necorespunzătoare sau defectarea sistemului de alimentare cu combustibil, care a avut un efect semnificativ asupra furnizării și/sau distribuției de combustibil;

               (e)

               incapacitatea de a transfera sau de a folosi cantitatea totală de combustibil utilizabil.

         9.   Instalații hidraulice

               (a)

               pierderea unui sistem hidraulic (doar ETOPS);

               (b)

               funcționarea necorespunzătoare a unui sistem de izolare;

               (c)

               pierderea a mai mult de un circuit hidraulic;

               (d)

               funcționarea necorespunzătoare a sistemului hidraulic de rezervă;

               (e)

               extensie necorespunzătoare a turbinei cu aer dinamic.

         10.   Sistem de detecție/protecție împotriva givrajului

               (a)

               pierdere nedectată sau performanță redusă a sistemului de degivrare;

               (b)

               pierderea a mai mult de unul din sistemele de încălzire cu sondă de temperatură;

               (c)

               incapacitatea de a realiza degivrarea simetrică a aripilor;

               (d)

               acumulare anormală de gheață, care duce la efecte semnificative asupra performanței sau calităților manevrei;

               (e)

               deteriorarea semnificativă a vizibilității membrilor echipajului.

         11.   Sisteme de înregistrare/de alarmă/indicatoare

               (a)

               funcționarea necorespunzătoare sau defecțiunea oricărui sistem indicator atunci când există posibilitatea unor indicații care pot induce în eroare echipajul, într-o măsură semnificativă, ceea ce ar duce la o acțiune neadecvată a echipajului asupra unui sistem esențial;

               (b)

               pierderea unei funcții de alertă roșie pentru un sistem;

               (c)

               pentru carlingile din sticlă: pierderea sau funcționarea necorespunzătoare a mai mult de o unitate de vizualizare sau calculator implicate în funcția de vizualizare/avertizare.

         12.   Sistem de tren de aterizare/frânare/pneuri

               (a)

               incendiu al sistemului de frânare;

               (b)

               pierdere semnificativă a acțiunii de frânare;

               (c)

               acțiune de frânare asimetrică ce duce la o deviere semnificativă a traseului;

               (d)

               pană a sistemului de coborâre a trenului de aterizare în cădere liberă (inclusiv în timpul încercărilor programate);

               (e)

               coborârea/retragerea nedorită a trenului de aterizare sau a trapelor de aterizare;

               (f)

               explozie multiplă a pneurilor.

         13.   Sisteme de navigare (inclusiv sisteme de precizie a apropierii) și centrale aerodinamice

               (a)

               pierdere totală sau defectări multiple ale echipamentelor de navigare;

               (b)

               pierdere totală sau defectări multiple ale echipamentelor centralei aerodinamice;

               (c)

               indicații care induc în eroare într-o măsură semnificativă;

               (d)

               erori de navigare semnificative atribuite unor date incorecte sau unei erori de codificare în baza de date;

               (e)

               devieri neprevăzute față de traseul lateral sau vertical, care nu sunt cauzate de acțiunea pilotului;

               (f)

               probleme cu instalațiile de navigare la sol, care duc la erori de navigare semnificative, neasociate tranziției de la navigarea inerțială la radionavigare.

         14.   Oxigen pentru o aeronavă presurizată

               (a)

               întreruperea alimentării cu oxigen în carlingă;

               (b)

               întreruperea alimentării cu oxigen pentru un număr semnificativ de pasageri (peste 10 %), inclusiv când această situație este depistată în cursul operațiunilor de întreținere, instruire sau testare.

         15.   Sistem de purjare a aerului

               (a)

               scurgere de aer de purjare fierbinte, care duce la avertizare de incendiu sau la avarie structurală;

               (b)

               pierderea tuturor sistemelor de purjare a aerului fierbinte;

               (c)

               funcționarea necorespunzătoare a sistemului de detectare a scurgerilor de aer fierbinte de purjare.

         ANEXA II
   Lista evenimentelor cu raportare obligatorie legate de serviciile de navigație aeriană

                  Nota 1:

               Cu toate că prezenta anexă enumeră majoritatea evenimentelor cu raportare obligatorie, ea nu poate fi exhaustivă. Trebuie să fie raportate orice alte evenimente despre care cei implicați consideră că îndeplinesc criteriile de raportare obligatorie.

                  Nota 2:

               Prezenta anexă nu include accidente și incidente grave. În afară de alte cerințe referitoare la notificarea accidentelor, acestea ar trebui să fie înregistrate în baza de date menționată în articolul 5 alineatul (2).

                  Nota 3:

               Prezenta anexă include evenimentele ANS care reprezintă o amenințare reală sau potențială pentru siguranța zborului sau care pot compromite oferirea de servicii ANS sigure.

                  Nota 4:

               Conținutul prezentei anexe nu exclude raportarea oricărui eveniment, oricărei situații sau condiții care, dacă se repetă în împrejurări diferite dar asemănătoare sau dacă se permite să continue necorectate, pot duce la un risc pentru siguranța aeronavei.

               (i)

                  Incidente de cvasi-coliziune (care cuprind situații specifice în care o aeronavă și altă aeronavă/solul/un vehicul/o persoană sau obiect sunt percepute ca fiind prea apropiate între ele):

                           (a)

                           nerespectarea distanțelor minime de separare;

                           (b)

                           separare inadecvată;

                           (c)

                           cvasi-impact cu solul, fără pierderea controlului (cvasi-accident CFIT);

                           (d)

                           incursiune pe pistă, cu necesitatea unei manevre de evitare.

               (ii)

                  Potențial de coliziune sau cvasi-coliziune (care cuprinde situații specifice cu potențial de accident sau cvasi-coliziune, dacă o altă aeronavă se află în vecinătate):

                           (a)

                           incursiune pe pistă, fără necesitatea unei manevre de evitare;

                           (b)

                           incursiune pe pistă;

                           (c)

                           deviere a aeronavei de la autorizarea ATC;

                           (d)

                           deviere a aeronavei de la regulamentul de organizare a traficului aerian (ATM) aplicabil:

                                       1.

                                       deviere a aeronavei de la procedurile ATM publicate aplicabile;

                                       2.

                                       pătrunderea neautorizată în spațiul aerian;

                                       3.

                                       nerespectarea prescripțiilor referitoare la transportul și utilizarea echipamentelor aeronautice legate de ATM, așa cum este prevăzut de regulamentul (regulamentele) aplicabil(e).

               (iii)

                  Evenimente specifice activităților de ATM (care cuprind acele situații în care este afectată capacitatea de a oferi servicii ATM sigure, inclusiv situațiile în care, din întâmplare, nu s-a periclitat funcționarea în siguranță a aeronavei):

                           (a)

                           incapacitatea de a furniza servicii ATM:

                                       1.

                                       incapacitatea de a furniza servicii de trafic aerian;

                                       2.

                                       incapacitatea de a furniza servicii de administrare a spațiului aerian;

                                       3.

                                       incapacitatea de a furniza servicii de administrare a fluxului de trafic aerian;

                           (b)

                           funcționarea necorespunzătoare a funcției de comunicații;

                           (c)

                           funcționarea necorespunzătoare a funcției de supraveghere;

                           (d)

                           funcționarea necorespunzătoare a funcției de procesare și distribuire a datelor;

                           (e)

                           funcționarea necorespunzătoare a funcției de navigare;

                           (f)

                           siguranța sistemului ATM.

         Apendice la ANEXA II
   În următoarele puncte se dau exemple de evenimente de organizare a traficului aerian (ATM) cu raportare obligatorie, care rezultă din aplicarea criteriilor generale enumerate la punctul (iii) din anexa II la operațiunile aeronavei.

               1.

               Furnizarea de informații total incorecte, inadecvate sau care induc în eroare de către orice sursă aflată la sol, de exemplu controlul traficului aerian (ATC), serviciul automat de informare aeronautică (ATIS), serviciile meteorologice, bazele de date de navigație, hărți, diagrame, manuale etc.

               2.

               Autorizarea pentru zbor la o înălțime mai mică decât normele prescrise.

               3.

               Indicarea de date de referință incorecte referitoare la presiune (reglajul altimetrului).

               4.

               Transmisie, recepționare sau interpretare incorectă a mesajelor semnificative, atunci când aceasta poate crea o situație de risc.

               5.

               Nerespectarea distanțelor minime de separare.

               6.

               Pătrunderea neautorizată în spațiul aerian.

               7.

               Intervenție ilicită în comunicațiile radio.

               8.

               Nefuncționarea instalațiilor de servicii de navigație aeriană la sol sau prin satelit.

               9.

               Avarie majoră a sistemului de control/organizare a traficului aerian sau deteriorarea semnificativă a infrastructurii aerodromului.

               10.

               Zonele de manevră ale aerodromului sunt obstrucționate de aeronave, vehicule, animale sau obiecte străine, care duc la apariția unei situații riscante cu potențial de risc.

               11.

               Erori de semnalizare sau semnalizare necorespunzătoare a obstrucțiilor sau riscurilor în zonele de manevră ale aerodromului, care duc la apariția unei situații de risc.

               12.

               Nefuncționarea, funcționarea necorespunzătoare sau scoaterea din funcțiune a sistemului de iluminare a pistei.


title: A doua Directivă a Comisiei din 30 martie 1983 de adaptare la progresul tehnic a anexelor II, III, IV și V la Directiva 76/768/CEE a Consiliului privind apropierea legislației statelor membre cu privire la produsele cosmetice

text:
               13/Volumul 06

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               115

         31983L0191

               L 109/25

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      A DOUA DIRECTIVĂ A COMISIEI

   din 30 martie 1983
   de adaptare la progresul tehnic a anexelor II, III, IV și V la Directiva 76/768/CEE a Consiliului privind apropierea legislației statelor membre cu privire la produsele cosmetice
   (83/191/CEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene,
   având în vedere Directiva 76/768/CEE a Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea legislației statelor membre cu privire la produsele cosmetice (1), modificată ultima dată de Directiva 82/368/CEE a Comisiei (2), în special articolul 8 alineatul (2),
   întrucât, pe baza studiilor realizate, lacurile cu bariu, stronțiu și zirconiu, sărurile și pigmenții unui număr limitat de agenți coloranți pot fi autorizate;
   întrucât, pe baza cunoștințelor științifice existente, folosirea 6-metilcumarinei în produsele cosmetice poate fi autorizată în anumite condiții;
   întrucât, pentru protejarea sănătății publice, trebuie adoptate măsuri cu privire la nitrații de argint;
   întrucât anumiți complecși de zirconiu pot fi autorizați provizoriu ca antiperspiranți, în anumite condiții;
   întrucât versiunile în limbile franceză și italiană ale anexelor la Directiva 76/768/CEE conțin erori de tipar care ar trebui corectate;
   întrucât măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru adaptarea la progresul tehnic a directivelor privind înlăturarea barierelor tehnice din calea comerțului din sectorul produselor cosmetice,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva 76/768/CEE se modifică după cum urmează:

               1.

               În anexa II, formularea legată de substanța nr. 46 se înlocuiește cu următoarele:
               46.   Sărurile de bariu, cu excepția sulfatului de bariu, sulfurii de bariu în condițiile stabilite la anexa III partea 1, și lacurile, sărurile și pigmenții preparați din agenții coloranți enumerați, cu referința (5), la anexa III partea 2 și anexa IV partea 2.”

               2.

               La anexa III partea 1 se adaugă următoarele:

                           „Nr. crt.

                           Substanța

                           Restricții

                           Mod de utilizare șiavertismente care trebuie tipărite pe etichetă

                           Domeniu de aplicare și utilizare

                           Concentrație maximă autorizată în produsul cosmetic finit

                           Alte restricții și condiții

                           a

                           b

                           c

                           d

                           e

                           f

                           46

                           6-metil-cumarină

                           Produse pentru igiena cavității bucale

                           0,003 %”

               3.

               În anexa III, partea 2 se modifică după cum urmează:

                           —

                           următoarele numere de Colour Index se elimină:
                           15 630: 1 (Ba)
                           15 630: 3 (Sr)
                           15 865: 3 (Sr);

                           —

                           se elimină „(Ba)” la „45 170: 1 (Ba)”;

                           —

                           referința (5) se inserează după numerele de Colour Index:

                                       12 085

                                       10 316

                                       42 051

                                       15 585

                                       12 075

                                       15 630

                                       15 510

                                       15 850

                                       15 985

                                       15 865

                                       19 140

                                       16 255

                                       45 170

                                       45 370

                                       45 380

                                       45 410

                                       45 430

                           —

                           se adaugă următoarea notă de subsol:

                                          „(5)

                                          Lacurile insolubile cu bariu, stronțiu și zirconiu, sărurile și pigmenții acestor agenți coloranți sunt, de asemenea, admise. Acestea trebuie să treacă testul de insolubilitate determinat prin procedura stabilită la articolul 8.”

               4.

               În anexa IV partea 1 se adaugă următoarele:

                           „Nr. crt.

                           Substanța

                           Restricții

                           Modul de utilizare șiavertismente care trebuie tipărite pe etichetă

                           Domeniu de aplicare și utilizare

                           Concentrație maximă autorizată în produsul cosmetic finit

                           Alte restricții și condiții

                           a

                           b

                           c

                           d

                           e

                           f

                           6

                           Nitrat de argint

                           Numai pentru produse destinate vopsirii genelor și sprâncenelor

                           4 %

                                       —

                                       Conține nitrat de argint

                                       —

                                       Clătiți imediat dacă produsul intră în contact cu ochii

                           7

                           Complecși hidroxizi clorură de aluminiu și zirconiu
                           AlxZr(OH)y Cl2 și complecși de glicinhidroxiclorură de aluminiu și zirconiu

                           Antiperspiranți

                           20 % ca hidroxizi clorură de aluminiu și zirconiu anhidră
                           5,4 % ca zirconiu

                           1.   Raportul numărului de atomi de Al față de atomii de zirconiu trebuie să fie între 2 și 10
                           2.   Raportul dintre numărul de atomi Al + Zr față de atomii de clor trebuie să fie între 0,9 și 2,1
                           3.   Interzis în dispersoarele de aerosoli (spray-uri)”

               5.

               În anexa IV, partea 2 se modifică după cum urmează:

                           —

                           Numărul de Colour Index următor se elimină:
                           15 585:1 (Ba);

                           —

                           referința (5) se adaugă după numărul de Colour Index următor: 27 290;

                           —

                           se adaugă următoarea notă de subsol:

                                          „(5)

                                          Sunt permise lacurile insolubile de bariu, stronțiu și zirconiu, sărurile și pigmenții acestor agenți coloranți. Acestea trebuie să treacă testul de insolubilitate determinat de procedura stabilită la articolul 8.”

               6.

               În anexa IV, partea 3B se modifică după cum urmează:

                           —

                           în coloana „Violet, maro, negru și alb”, „Violet de dispersie 23” se înlocuiește cu „60 724”.

               7.

               În anexa V, textele referitoare la substanțele cu numerele 5 și 6 se înlocuiesc cu:
               5.   Stronțiul și compușii săi, cu excepția sulfurii de stronțiu în condițiile menționate la anexa III partea 1 și a sărurilor, lacurilor și pigmenților de stronțiu ai agenților coloranți enumerați, cu referința (5), la anexa III partea 2 și anexa IV partea 2.
               6.   Zirconiul și compușii săi, cu excepția complecșilor de la numărul curent 7 din anexa IV, partea 1 și a lacurilor, sărurilor și pigmenților agenților coloranți enumerați, cu referința (5), la anexa III partea 2 și anexa IV partea 2.”

         Articolul 2
   (1)   Versiunea în limba franceză a anexei IV partea 1 la Directiva 76/768/CEE se corectează după cum urmează:

               —

               în coloana d, cu privire la substanța denumită la numărul curent 4, se citește „35 %” în loc de „3,5 %”;

               —

               în coloana b, cu privire la substanța denumită la numărul curent 5, cuvântul dintre paranteze trebuie citit „Tribromsalan” și nu „Tribomsalan”.

         (2)   În versiunea în limba italiană, nota de subsol (3) din anexa III partea 1 și anexa IV partea 2 la Directiva 76/768/CEE trebuie să se citească după cum urmează:

                  „(3)

                  Sono ammessi anche le lacche o i sali di tali coloranti che contengono sostanze non vietate dall'allegato II o non escluse dal campo di applicazione della direttiva in base all'allegato V”.

   Articolul 3
   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 decembrie 1984. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 30 martie 1983.

            Pentru Comisie

         Karl-Heinz NARJES

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 262, 27.9.1976, p. 169.

      (2)  JO L 167, 15.6.1982, p. 1.


title: Directiva 2006/142/CE a Comisiei din 22 decembrie 2006 de modificare a anexei IIIa la Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului cuprinzând lista ingredientelor care trebuie să apară, în orice situație, pe eticheta produselor alimentareText cu relevanță pentru SEE.

text:
Anunţ juridic important

|

32006L0142

Jurnalul Oficial L 368 , 23/12/2006 p. 0110 - 0111 Jurnalul Oficial L 314 , 01/12/2007 p. 0652 - 0653

		20061222Directiva 2006/142/CE a Comisieidin 22 decembrie 2006de modificare a anexei IIIa la Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului cuprinzând lista ingredientelor care trebuie să apară, în orice situație, pe eticheta produselor alimentare(Text cu relevanță pentru SEE)COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora [1], în special articolul 6 alineatul (11) al treilea paragraf,având în vedere avizele Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară din 6 decembrie 2005 și din 15 februarie 2006,întrucât:(1) Anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE stabilește lista ingredientelor care trebuie să apară, în orice situație, pe eticheta produselor alimentare, având în vedere că acestea pot provoca reacții adverse la persoanele sensibile.(2) Articolul 6 alineatul (11) primul paragraf din directiva menționată anterior prevede reexaminarea sistematică a listei menționate la anexa IIIa și, după caz, actualizarea acesteia, pe baza celor mai recente cunoștințe științifice.(3) În cadrul acestei reexaminări, Comisia a cerut avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) cu privire la posibilitatea includerii în anexa IIIa a unui număr de alte produse.(4) În ceea ce privește lupinul, EFSA precizează în avizul său din 6 decembrie 2005 că respectiva plantă leguminoasă, din care există 450 de specii, a fost mult timp consumată în starea sa naturală dar că, de mai mulți ani, făina de lupin se adaugă în făina de grâu pentru fabricarea produselor de panificație. S-au înregistrat cazuri de reacții alergice directe, unele dintre acestea severe, iar studiile arată că există un risc relativ ridicat ca 30 % până la 60 % dintre persoanele alergice la arahide să prezinte alergie încrucișată la lupin.(5) În cazul moluștelor (gasteropode, bivalve și cefalopode), EFSA precizează în avizul său din 15 februarie 2006 că, cel mai adesea, acestea sunt consumate în starea lor naturală dar sunt, de asemenea, folosite ca ingrediente, după o eventuală prelucrare, în anumite preparate și în produse precum surimi. Reacțiile alergice, care pot fi grave, afectează până la 0,4 % din populație, și anume 20 % din totalitatea cazurilor de reacții alergice la produsele de origine marină. Principala proteină alergenă din moluște este tropomiozina, aceeași ca în cazul crustaceelor, cazurile de alergii încrucișate între moluște și crustacee fiind des întâlnite.(6) Din aceste observații se poate concluziona că lupinul și moluștele ar trebui adăugate la lista din anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE.(7) Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1La anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE se adaugă următoarele ingrediente:"Lupin și produse pe bază de lupinMoluște și produse pe bază de moluște."Articolul 2(1) Începând cu 23 decembrie 2007, statele membre autorizează vânzarea produselor alimentare care sunt conforme cu prezenta directivă.(2) Începând cu 23 decembrie 2008, statele membre interzic vânzarea produselor alimentare care nu sunt conforme cu prezenta directivă. Cu toate acestea, vânzarea produselor alimentare care nu sunt conforme cu prezenta directivă și care au fost etichetate înainte de data respectivă este autorizată până la epuizarea stocurilor.Articolul 3(1) Statele membre adoptă și publică, până la 23 decembrie 2007, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Acestea comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții, precum și un tabel de corespondență între dispozițiile respective și prezenta directivă.Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.(2) Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept național, pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.Articolul 4Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Articolul 5Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, 22 decembrie 2006.Pentru ComisieMarkos KyprianouMembru al Comisiei[1] JO L 109, 6.5.2000, p. 29. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2003/89/CE (JO L 308, 25.11.2003, p. 15).--------------------------------------------------


title: Directiva 2007/61/CE a Consiliului din 26 septembrie 2007 de modificare a Directivei 2001/114/CE privind anumite sortimente de lapte conservat, parțial sau integral deshidratat și destinat consumului uman

text:
               4.10.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 258/27

      DIRECTIVA 2007/61/CE A CONSILIULUI

   din 26 septembrie 2007
   de modificare a Directivei 2001/114/CE privind anumite sortimente de lapte conservat, parțial sau integral deshidratat și destinat consumului uman
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Parlamentului European (1),
   întrucât:

               (1)

               Luând în considerare nevoia sporită de armonizare în cadrul comerțului internațional cu lapte și produse lactate, ar trebui să se dispună autorizarea standardizării conținutului proteic al anumitor sortimente de lapte, parțial sau integral deshidratat, până la un nivel minim de 34 % din greutate, exprimat în substanța uscată fără grăsimi.

               (2)

               Pe lângă autorizarea standardizării, este necesar să se definească materiile prime, precum și compoziția materiilor prime folosite pentru modificarea conținutului proteic.

               (3)

               Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind adaosul în alimente de vitamine, minerale și alte substanțe (2) urmărește să reglementeze adaosul de astfel de substanțe în alimente și stabilește o listă de vitamine și minerale care pot fi adăugate în alimente. Prin urmare, Directiva 2001/114/CE a Consiliului (3) ar trebui să fie modificată astfel încât să permită adaosul vitaminelor și al mineralelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1925/2006.

               (4)

               Directiva 2001/114/CE ar trebui să fie modificată în mod corespunzător,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva 2001/114/CE se modifică după cum urmează:

               1.

               Articolul 2 se elimină.

               2.

               Anexa I se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

         Articolul 2
   (1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 august 2008. Comisiei îi sunt comunicate de îndată de către statele membre textele acestor acte cu putere de lege și acte administrative însoțite de un tabel de corespondență între aceste acte și prezenta directivă.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 26 septembrie 2007.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. SILVA

      (1)  Avizul din 5 septembrie 2007 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (2)  JO L 404, 30.12.2006, p. 26.

      (3)  JO L 15, 17.1.2002, p. 19. Directivă, astfel cum a fast modificată prin Actul de aderare din 2003.

      ANEXĂ
      Anexa I la Directiva 2001/114/CE se modifică după cum urmează:

                  1.

                  La punctul 1, „Lapte parțial deshidratat”, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                  „Aceasta înseamnă produsul lichid, îndulcit sau nu, obținut prin înlăturarea parțială a apei din lapte, din laptele integral sau parțial degresat sau dintr-un amestec al acestor produse, care poate prezenta un adaos de smântână sau de lapte integral deshidratat, sau amândouă, cantitatea în procente de lapte integral deshidratat adăugat nedepășind, în produsul finit, 25 % din totalul de substanță uscată din lapte.”

                  2.

                  La punctul 2, „Lapte complet deshidratat”, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                  „Aceasta înseamnă produsul solid, în care conținutul de apă nu depășește 5 % din masa produsului finit, obținut prin îndepărtarea apei din lapte, din lapte integral sau parțial degresat, din smântână sau dintr-un amestec al acestor produse.”

                  3.

                  Punctul 3, „Tratamente”, se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              la litera (b), cuvintele introductive se înlocuiesc cu următorul text:
                              „Fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (1), conservarea produselor menționate la alineatele (1) și (2) se realizează:

                              (b)

                              se adaugă litera (c) după cum urmează:

                                          „(c)

                                          Fără a aduce atingere cerințelor compoziționale enunțate la punctele 1 și 2 din prezenta anexă, conținutul proteic al laptelui se poate modifica până la un nivel minim de 34 % din greutate (exprimat în substanța uscată fără grăsimi), prin adăugarea și/sau extragerea de componente lactice în așa fel încât raportul dintre proteina din zer și cazeina din laptele modificat să rămână același.”

                  4.

                  Punctul 4, „Adaosuri autorizate”, se înlocuiește cu următorul text:
                  „4.   Adaosuri și materii prime autorizate

                              (a)

                              Vitamine și minerale în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind adaosul de vitamine și minerale, precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare (2).

                              (b)

                              Materiile prime autorizate în scopul ajustării conținutului proteic menționat la punctul 3 litera (c) sunt următoarele:

                                          (i)

                                          concentratul (retentatul) din lapte
                                          Concentratul (retentatul) din lapte este produsul obținut prin concentrarea proteinelor lactice prin ultrafiltrarea laptelui, a laptelui parțial degresat sau a laptelui degresat;

                                          (ii)

                                          permeatul din lapte
                                          Permeatul din lapte este produsul obținut prin eliminarea proteinelor lactice și a grăsimilor lactate din lapte, din lapte parțial degresat sau din lapte degresat prin ultrafiltrare; și

                                          (iii)

                                          lactoza
                                          Lactoza este o componentă naturală a laptelui, obținută în mod normal din zer, cu un conținut de lactoză anhidră de cel puțin 99,0 % m/m în substanța uscată. Lactoza poate fi anhidră, poate să conțină o moleculă de apă de cristalizare sau poate să fie un amestec al ambelor forme.

         (1)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55. Corectat în JO L 226, 25.6.2004, p. 22.”;

         (2)  JO L 404, 30.12.2006, p. 26.”


title: Directiva 2005/26/CE a Comisiei din 21 martie 2005 de stabilire a unei liste de substanțe sau ingrediente alimentare excluse provizoriu din anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a ConsiliuluiText cu relevanță pentru SEE.

text:
Anunţ juridic important

|

32005L0026

Official Journal L 075 , 22/03/2005 P. 0033 - 0034 Official Journal L 275 , 06/10/2006 P. 0277 - 0278

		20050321Directiva 2005/26/CE a Comisieidin 21 martie 2005de stabilire a unei liste de substanțe sau ingrediente alimentare excluse provizoriu din anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului(Text cu relevanță pentru SEE)COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora [1], în special articolul 6 alineatul (11) al doilea paragraf,întrucât:(1) Anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE stabilește o listă de ingrediente alimentare care trebuie să fie menționate pe etichetă, deoarece pot produce reacții adverse la persoanele sensibile.(2) În conformitate cu Directiva 2000/13/CE, Comisia poate exclude provizoriu anumite ingrediente sau produse conținând astfel de ingrediente din anexa IIIa la directiva în cauză, în timp ce producătorii de produse alimentare sau asociațiile acestora efectuează studii științifice pentru a stabili dacă ingredientele sau produsele respective îndeplinesc condițiile de excludere definitivă din anexa menționată.(3) Comisia a primit 27 de cereri privind 34 de ingrediente sau produse care conțin ingredientele respective, dintre care 32 intră sub incidența prezentei directive, și care fac obiectul unei cereri de avizare științifică adresat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA).(4) Pe baza informațiilor furnizate de solicitanți și a altor informații disponibile, EFSA a considerat că anumite produse sau ingrediente nu pot provoca sau este puțin probabil să provoace reacții adverse la persoanele sensibile. În anumite situații, EFSA a stabilit că nu poate ajunge la o concluzie definitivă, cu toate că nu s-a menționat nici un caz declarat.(5) Produsele sau ingredientele care sunt conforme cu aceste condiții ar trebui, prin urmare, să fie excluse provizoriu din anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Ingredientele sau substanțele enumerate în anexa la prezenta directivă se exclud din anexa IIIa la Directiva 2000/13/CE până la 25 noiembrie 2007.Articolul 2(1) Statele membre adoptă și publică, până la 21 septembrie 2005, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între aceste acte și prezenta directivă.Statele membre aplică aceste dispoziții de la 25 noiembrie 2005.Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.(2) Comisiei îi sunt communicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.Articolul 3Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Articolul 4Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2005.Pentru ComisieMarkos KyprianouMembru al Comisiei[1] JO L 109, 6.5.2000, p. 29, directivă astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/89/CE (JO L 308, 25.11.2003, p. 15).--------------------------------------------------20050321ANEXĂLista de substanțe și ingrediente alimentare excluse provizoriu din anexa IIIa la Directiva 2000/13/CEIngrediente | Produse excluse provizoriu care conțin ingredientele respective |Cereale cu conținut de gluten | Siropuri de glucoză obținute din grâu, inclusiv dextroză [1]Maltodextrine obținute din grâu [1]Siropuri de glucoză obținute din orzCereale utilizate în distilate pentru obținerea băuturilor alcoolice |Ouă | Lizozimă (obținută din ouă) utilizată în vinAlbumină (obținută din ouă) utilizată ca agent de limpezire în vin și cidru |Pește | Gelatină de pește, utilizată ca bază pentru vitamine și aromeGelatină de pește utilizată ca agent de limpezire în bere, cidru sau vin |Soia | Ulei rafinat și grăsime rafinată de soia [1]Tocoferoli naturali combinați (E 306), tocoferol D-alfa natural, acetat de tocoferol D-alfa natural, succinat de tocoferol D-alfa natural din soiaFitosteroli derivați din uleiuri vegetale și esteri de fitosterol obținuți din soiaEster de stanol vegetal obținut din steroli din ulei vegetal din soia |Lapte | Zer utilizat în distilates pentru obținerea băuturilor alcooliceLactitolProduse din lapte (cazeină) utilizate ca agenți de limpezire în cidru și vin |Alune | Fructe cu coajă lemnoasă utilizate în distilate pentru obținerea băuturilor alcooliceFructe cu coajă lemnoasă (migdale, nuci) utilizate (ca arome) în băuturile alcoolice |Țelină | Ulei din frunze de țelină și din semințe de țelinăOleorășină (rășină fluidă) din semințe de țelină |Muștar | Ulei din muștarUlei din semințe de muștarOleorășină (rășină fluidă) din semințe de muștar |[1] Și produsele obținute din acestea, în măsura în care procesul la care sunt supuse nu poate crește nivelul de alergenicitate estimat de EFSA pentru produsul de bază din care au fost obținute.--------------------------------------------------