title: Directiva Consiliului din 21 decembrie 1989 de modificare a Directivei 86/298/CEE privind dispozitivele de protecție în caz de răsturnare montate în partea din spate a tractoarelor agricole și forestiere pe roți, cu ecartament îngust

text:
               13/Volumul 09

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               212

         31989L0682

               L 398/29

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA CONSILIULUI

   din 21 decembrie 1989
   de modificare a Directivei 86/298/CEE privind dispozitivele de protecție în caz de răsturnare montate în partea din spate a tractoarelor agricole și forestiere pe roți, cu ecartament îngust
   (89/682/CEE)
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolul 100 a,
   având în vedere propunerea Comisiei (1),
   în cooperare cu Parlamentul European (2),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (3),
   întrucât este necesară adoptarea măsurilor destinate să instituie progresiv piața internă în cursul unei perioade care se încheie la 31 decembrie 1992; întrucât piața internă este constituită dintr-un spațiu fără frontiere interne în care este asigurată libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor;
   întrucât articolul 13 din Directiva 86/298/CEE (4) stabilește ca dispozițiile care sunt în prezent în vigoare să fie completate cu dispoziții care introduc testări suplimentare la șoc în procedura de testare dinamică;
   întrucât, din moment ce s-a prevăzut deja introducerea unei testări suplimentare în cazul procedurii de testare statică, este necesar, de asemenea, să se introducă o testare suplimentară și pentru procedura de testare dinamică, care reflectă cu mai mare precizie situația care poate apărea în cazul răsturnării tractorului, pentru ca aceste două proceduri de testare să poată fi declarate echivalente, iar dezechilibrul actual dintre acestea să fie eliminat;
   întrucât parametrii și calculele pur teoretice pe care s-a bazat inițial testarea dinamică suplimentară la impact au făcut obiectul unor experimente practice care înlătură orice suspiciune cu privire la exactitatea acestora;
   întrucât este, de asemenea, necesară modificarea domeniului de aplicare a Directivei 86/298/CEE, astfel încât să se clarifice textul de la articolul 1 a doua liniuță cu privire la anvelopele montate pe axele din față și din spate și astfel să elimine orice posibilitate de interpretarea diferită,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva 86/298/CEE se modifică după cum urmează:

               1.

               la articolul 1, a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:

                           „—

                           ecartament fix sau reglabil cu lățimea mai mică de 1 150 mm pentru axele pe care au fost montate anvelopele cele mai late; deoarece axa pe care au fost montate anvelopele cele mai late se presupune că este reglată pentru o lățime maximă a ecartamentului de 1 150 mm, cealaltă axă trebuie să poată fi reglată astfel încât marginile exterioare ale anvelopelor cele mai înguste să nu depășească marginile exterioare ale anvelopelor de pe axa pe care au fost montate anvelopele cele mai late. În cazul în care ambele axe sunt echipate cu roți și anvelope de aceeași dimensiune, lățimea ecartamentului fix sau reglabil la ambele axe trebuie să fie mai mică de 1 150 mm;”;

               2.

               la anexa II, punctul 3.1.1 se înlocuiește cu următorul text:
               3.1.1.   După fiecare testare parțială din cadrul procedurii de testare dinamică, nu prezintă fisuri sau rupturi astfel cum sunt descrise la punctul 3.1 din anexa III (A).
               În cazul în care, pe durata unei testări dinamice, apar fisuri sau rupturi importante, trebuie să se efectueze o testare suplimentară la șoc sau la strivire, astfel cum se definește la punctul 1.6 din anexa III (A), imediat după testarea care a determinat apariția acestor fisuri sau rupturi.”;

               3.

               la anexa III (A), punctul 1.6 se înlocuiește cu următorul text:
               „1.6.   Testări suplimentare
               1.6.1.   În cazul apariției unor fisuri sau rupturi care nu pot fi considerate neglijabile în timpul unei testări la șoc, trebuie să se efectueze o a doua testare similară, însă cu o înălțime de cădere de:

               imediat după testările la șoc care au produs aceste fisuri sau rupturi, «a» fiind raportul dintre deformarea permanentă și deformarea elastică (a = Dp/De), măsurate la punctul de impact.
               Deformarea permanentă suplimentară datorată celui de-al doilea impact nu trebuie să depășească 30 % din deformarea permanentă datorată primului impact.
               Pentru a putea efectua testarea suplimentară este necesară măsurarea deformării elastice pe durata tuturor testărilor la șoc.
               1.6.2.   În cazul în care, pe durata unei testări la strivire, apar fisuri sau rupturi importante, trebuie să se efectueze o a doua testare la strivire, similară, însă cu o forță echivalentă cu 1, 2 Fv, imediat după testarea la strivire care a condus la apariția acestor fisuri sau rupturi.”;

               4.

               la anexa V se inserează următorul punct:
               7.3.   Indicațiile și rezultatele testărilor dinamice suplimentare.”

         Articolul 2
   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive în termen de 12 luni de la 3 ianuarie 1990. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Articolul 3
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 21 decembrie 1989.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. CRESSON

      (1)  JO C 311, 6.12.1988, p. 9.

      (2)  JO C 120, 16.5.1989, p. 70 și

      JO C 256, 9.10.1989, p. 77.

      (3)  JO C 102, 24.4.1989, p. 5.

      (4)  JO L 186, 8.7.1986, p. 26.


title: Directiva 2013/16/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul achizițiilor publice, având în vedere aderarea Republicii Croația

text:
               10.6.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 158/184

         DIRECTIVA 2013/16/UE A CONSILIULUI
   din 13 mai 2013
   de adaptare a anumitor directive în domeniul achizițiilor publice, având în vedere aderarea Republicii Croația
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Tratatul de aderare a Croației, în special articolul 3 alineatul (4),
   având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 50,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 50 din Actul de aderare a Croației, în cazul în care aderarea impune adaptarea unor acte ale instituțiilor adoptate înainte de data aderării, iar adaptările necesare nu sunt prevăzute în Actul de aderare respectiv sau în anexele la acesta, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, adoptă în acest scop actele necesare, dacă actul originar nu a fost adoptat de Comisie.

               (2)

               Actul Final al Conferinței în cursul căreia a fost redactat și adoptat Tratatul de aderare a Croației a indicat faptul că Înaltele Părți Contractante au ajuns la un acord politic cu privire la un set de adaptări ale actelor adoptate de către instituții, necesare având în vedere aderarea, și au invitat Consiliul și Comisia să adopte înainte de aderare aceste adaptări, completate și actualizate, dacă este necesar, pentru a ține seama de evoluția dreptului Uniunii.

               (3)

               Prin urmare, Directivele 2004/17/CE (1), 2004/18/CE (2) și 2009/81/CE (3) ar trebui modificate în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directivele 2004/17/CE, 2004/18/CE și 2009/81/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la data aderării Croației la Uniune, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte.
   Statele membre aplică actele respective de la data aderării Croației la Uniune.
   Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Statele membre transmit Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare sub rezerva și de la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Croației.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 13 mai 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         S. COVENEY

      (1)  Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (JO L 134, 30.4.2004, p. 1).

      (2)  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114).

      (3)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).

      ANEXĂ

                  1.

                  Directiva 2004/17/CE se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              în anexa I, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activitatea de construcție (furnizare) sau de exploatare a rețelelor fixe destinate furnizării de servicii către public, în legătură cu producția, transportul și distribuția gazelor și a energiei termice și cu furnizarea gazelor sau a energiei termice către rețele fixe, cum ar fi entitățile implicate în aceste activități pe baza licenței de desfășurare a activităților în domeniul energetic în conformitate cu Legea energiei (Monitorul Oficial nr. 120/12).”;

                              (b)

                              în anexa II, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activitatea de construcție (furnizare) sau de exploatare a rețelelor fixe destinate furnizării de servicii către public, în legătură cu producția, transportul și distribuția energiei electrice și cu furnizarea energiei electrice către rețele fixe, cum ar fi entitățile implicate în aceste activități pe baza licenței de desfășurare a activităților în domeniul energetic în conformitate cu Legea energiei (Monitorul Oficial nr. 120/12).”;

                              (c)

                              în anexa III, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activitatea de construcție (punere la dispoziție) sau de exploatare a rețelelor fixe destinate furnizării unui serviciu public în domeniul producerii, transportului și distribuției de apă potabilă și al alimentării cu apă potabilă a rețelelor fixe, cum ar fi entitățile înființate de unitățile locale autonome care acționează în calitate de furnizor de servicii de alimentare cu apă sau de servicii de drenaj în conformitate cu Legea apelor (Monitorul Oficial nr. 153/09 și nr. 130/11).”;

                              (d)

                              în anexa IV, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activitatea de punere la dispoziție sau de exploatare a rețelelor care furnizează un serviciu public în domeniul transportului feroviar.”;

                              (e)

                              în anexa V, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activitatea de punere la dispoziție sau de exploatare a rețelelor care furnizează un serviciu public în domeniul transportului urban feroviar, al transportului prin sisteme automate, al transportului cu tramvaiul, troleibuzul, autobuzul, troleibuzul și funicularul, cum ar fi entitățile care desfășoară activitățile menționate anterior ca serviciu public în conformitate cu Legea privind utilitățile publice (Monitorul Oficial nr. 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11).”;

                              (f)

                              în anexa VI, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activitatea de prestare de servicii poștale, precum și de alte servicii care nu includ servicii poștale în conformitate cu articolul 112 alineatul (4) din Actul de aderare.”;

                              (g)

                              în anexa VII, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activități legate de exploatarea unei zone geografice cu scopul prospecțiunii și extracției petrolului sau gazelor, cum ar fi entitățile implicate în aceste activități în conformitate cu Legea minelor (Monitorul Oficial nr. 75/09 și 49/11).”;

                              (h)

                              în anexa VIII, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, sunt implicate în activități legate de exploatarea unei zone geografice cu scopul prospecțiunii și extracției cărbunelui și a altor combustibili solizi, cum ar fi entitățile implicate în aceste activități în conformitate cu Legea minelor (Monitorul Oficial nr. 75/09 și 49/11).”;

                              (i)

                              în anexa IX, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, desfășoară activități legate de exploatarea unei zone geografice cu scopul de a pune la dispoziția operatorilor de transport maritim sau fluvial porturi maritime, porturi fluviale și alte terminale de transport, cum ar fi entitățile care desfășoară aceste activități în conformitate cu Legea privind domeniul maritim și porturile maritime (Monitorul Oficial 158/03, 100/04, 141/06 și 38/09).”;

                              (j)

                              în anexa X, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Entitățile contractante menționate la articolul 6 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11) care, în conformitate cu reglementările speciale, desfășoară activități legate de exploatarea unei zone geografice cu scopul de a pune la dispoziția operatorilor de transport aerian aeroporturi și alte echipamente de terminal, cum ar fi entitățile care desfășoară aceste activități în conformitate cu Legea aeroporturilor (Monitorul Oficial nr. 19/98 și 14/11).”

                  2.

                  Directiva 2004/18/CE se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              în anexa III, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                              Autoritățile contractante menționate la articolul 5 alineatul (1) punctul 3 din Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Legea privind achizițiile publice, Monitorul Oficial nr. 90/11), și anume persoanele juridice înființate anume în scopul de a răspunde necesităților de interes general, fără caracter industrial sau comercial și care îndeplinesc una dintre următoarele condiții:

                                          —

                                          sunt finanțate de la bugetul de stat sau de la bugetul unei entități autonome locale sau regionale sau de la bugetele altor astfel de entități juridice în proporție de peste 50 %; sau

                                          —

                                          fac obiectul controlului de gestiune din partea organismelor de stat, a entităților autonome locale și regionale sau a altor asemenea entități juridice; sau

                                          —

                                          au un consiliu de supraveghere, un consiliu de administrație sau de conducere, mai mult de jumătate din numărul membrilor acestuia fiind desemnați de autoritățile de stat, de entitățile autonome locale și regionale sau alte astfel de entități juridice.

                                    De exemplu:

                                          —

                                          Agenția Alan d.o.o.;

                                          —

                                          APIS IT d.o.o. – Agenția pentru sprijinirea sistemelor și tehnologiilor informației;

                                          —

                                          Ansamblul național de dans folcloric din Croația «Lado»;

                                          —

                                          Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. (Autostrada Rijeka-Zagreb);

                                          —

                                          CARnet (Rețeaua academică și de cercetare croată);

                                          —

                                          Centre de îngrijire și de asistență;

                                          —

                                          Centre de ajutor social;

                                          —

                                          Case de ajutor social;

                                          —

                                          Centre de sănătate;

                                          —

                                          Arhiva de stat;

                                          —

                                          Institutul de stat pentru protecția naturii;

                                          —

                                          Fondul pentru finanțarea activităților de dezafectare a centralei nucleare din Krško și de eliminare a deșeurilor radioactive și a combustibilului nuclear uzat de la NEK;

                                          —

                                          Fondul de indemnizare pentru bunurile confiscate;

                                          —

                                          Fondul pentru reconstrucția și dezvoltarea orașului Vukovar;

                                          —

                                          Fondul pentru reinserția profesională și angajarea persoanelor cu handicap;

                                          —

                                          Fondul pentru protecția mediului și eficiența energetică;

                                          —

                                          Academia croată de științe și arte;

                                          —

                                          Banca croată pentru reconstrucție și dezvoltare;

                                          —

                                          Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o. (Compania croată de control aerian);

                                          —

                                          Hrvatska lutrija d.o.o. (Loteria croată);

                                          —

                                          Fundația pentru moștenirea croată;

                                          —

                                          Camera de agricultură din Croația;

                                          —

                                          Radioteleviziunea croată;

                                          —

                                          Asociația croată de cultură tehnologică;

                                          —

                                          Hrvatske autoceste d.o.o. (Compania croată de autostrăzi);

                                          —

                                          Hrvatske ceste d.o.o. (Compania croată de drumuri);

                                          —

                                          Hrvatske šume d.o.o. (Pădurile croate);

                                          —

                                          Hrvatske vode (Societatea croată de gospodărire a apelor);

                                          —

                                          Centrul audiovizual croat;

                                          —

                                          Centrul croat pentru creșterea cailor – Hergheliile de stat Đakovo și Lipik;

                                          —

                                          Centrul croat pentru agricultură, alimentație și afaceri rurale;

                                          —

                                          Centrul croat de acțiune împotriva minelor;

                                          —

                                          Centrul memorial și de documentare al războiului croat de independență;

                                          —

                                          Comitetul olimpic croat;

                                          —

                                          Operatorul pieței energiei din Croația;

                                          —

                                          Comitetul paralimpic croat;

                                          —

                                          Registrul naval croat;

                                          —

                                          Institutul croat de restaurare;

                                          —

                                          Federația sportivă croată pentru surzi;

                                          —

                                          Institutul croat de medicină de urgență;

                                          —

                                          Institutul național croat de sănătate publică;

                                          —

                                          Institutul croat pentru sănătate mintală;

                                          —

                                          Institutul croat pentru asigurări de pensii;

                                          —

                                          Institutul croat de standardizare;

                                          —

                                          Institutul croat de telemedicină;

                                          —

                                          Institutul croat de toxicologie și antidoping;

                                          —

                                          Institutul național croat pentru medicina transfuzională;

                                          —

                                          Serviciul croat pentru ocuparea forței de muncă;

                                          —

                                          Institutul croat pentru protecția sănătății și securitatea la locul de muncă;

                                          —

                                          Institutul croat al asigurărilor de sănătate;

                                          —

                                          Institutul croat al asigurărilor de sănătate pentru medicina muncii;

                                          —

                                          Jadrolinija (companie de transport maritim);

                                          —

                                          Centrul olimpic croat – instituție publică;

                                          —

                                          Instituții publice de învățământ superior;

                                          —

                                          Parcuri naționale – instituții publice;

                                          —

                                          Parcuri naturale – instituții publice;

                                          —

                                          Institute științifice publice;

                                          —

                                          Teatre, muzee, galerii, biblioteci și alte instituții în domeniul culturii înființate de Republica Croația sau de entități guvernamentale locale și regionale autonome;

                                          —

                                          Penitenciare;

                                          —

                                          Spitale clinice;

                                          —

                                          Centre clinice spitalicești;

                                          —

                                          Clinici;

                                          —

                                          Institutul lexicografic «Miroslav Krleža»;

                                          —

                                          Autorități portuare;

                                          —

                                          Sanatorii;

                                          —

                                          Farmacii înființate de entități guvernamentale regionale autonome;

                                          —

                                          Matica hrvatska (Matrix Croatia);

                                          —

                                          Centrul internațional pentru arheologie submarină;

                                          —

                                          Biblioteca națională și universitară;

                                          —

                                          Fundația națională pentru sprijinirea standardului de viață al elevilor și studenților;

                                          —

                                          Fundația națională pentru dezvoltarea societății civile;

                                          —

                                          Fundația națională pentru știință, învățământ superior și dezvoltare tehnologică a Republicii Croația;

                                          —

                                          Centrul național pentru evaluarea externă a învățământului;

                                          —

                                          Consiliul național pentru învățământul superior;

                                          —

                                          Consiliul național pentru știință;

                                          —

                                          Monitorul Oficial (Narodne novine d.d.);

                                          —

                                          Institute de învățământ/de corecție;

                                          —

                                          Instituții de învățământ înființate de Republica Croația sau de entități autonome locale și regionale;

                                          —

                                          Spitale generale;

                                          —

                                          Plovput d.o.o. (societate deținută de stat responsabilă de siguranța navigației);

                                          —

                                          Policlinici;

                                          —

                                          Spitale speciale;

                                          —

                                          Registrul central al persoanelor asigurate;

                                          —

                                          Centrul universitar de calcul;

                                          —

                                          Asociații sportive;

                                          —

                                          Federații sportive;

                                          —

                                          Instituții de tratament medical de urgență;

                                          —

                                          Instituții de îngrijire paliativă;

                                          —

                                          Instituții din domeniul asistenței medicale;

                                          —

                                          Fundația de solidaritate a poliției;

                                          —

                                          Închisori;

                                          —

                                          Institutul pentru restaurarea orașului Dubrovnik;

                                          —

                                          Institutul pentru semințe și răsaduri;

                                          —

                                          Institute de sănătate publică;

                                          —

                                          Centrul sehnic aeronautic (Zrakoplovno – tehnički centar d.d.);

                                          —

                                          Servicii de administrare a drumurilor județene.”;

                              (b)

                              în anexa IV, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:
                              „Croația

                                          (1)

                                          Organisme de stat din Republica Croația

                                                      —

                                                      Parlamentul croat;

                                                      —

                                                      Președintele Republicii Croația;

                                                      —

                                                      Cabinetul președintelui Republicii Croația;

                                                      —

                                                      Cabinetul președintelui Republicii Croația după expirarea mandatului;

                                                      —

                                                      Guvernul Republicii Croația;

                                                      —

                                                      Birourile Guvernului Republicii Croația;

                                                      —

                                                      Ministerele;

                                                      —

                                                      Birourile de stat;

                                                      —

                                                      Organizațiile administrative de stat;

                                                      —

                                                      Birourile județene ale administrației de stat;

                                                      —

                                                      Curtea Constituțională a Republicii Croația;

                                                      —

                                                      Curtea Supremă a Republicii Croația;

                                                      —

                                                      Instanțele;

                                                      —

                                                      Consiliul Judiciar de Stat;

                                                      —

                                                      Birourile procurorilor;

                                                      —

                                                      Consiliul Procurorilor;

                                                      —

                                                      Birourile Avocatului Poporului;

                                                      —

                                                      Comisia de stat pentru supravegherea procedurilor de achiziții publice;

                                                      —

                                                      Banca Națională a Croației;

                                                      —

                                                      Curtea de Conturi.

                                          (2)

                                          Agenții și birouri ale statului

                                                      —

                                                      Agenția de aviație civilă croată;

                                                      —

                                                      Agenția pentru mijloace electronice de comunicare;

                                                      —

                                                      Agenția pentru investigarea accidentelor și a incidentelor aviatice;

                                                      —

                                                      Agenția pentru parteneriat public-privat;

                                                      —

                                                      Agenția pentru calitate și acreditare în domeniul asistenței medicale;

                                                      —

                                                      Agenția pentru produse și echipamente de uz medical;

                                                      —

                                                      Agenția pentru mobilitate și programele UE;

                                                      —

                                                      Agenția pentru liniile de coastă și traficul maritim;

                                                      —

                                                      Agenția pentru reconstrucția fortului Tvrđa din Osijek;

                                                      —

                                                      Agenția pentru educație și învățământ pedagogic;

                                                      —

                                                      Agenția pentru echipamente sub presiune;

                                                      —

                                                      Agenția de garantare a drepturilor salariale ale lucrătorilor în cazul falimentului angajatorului;

                                                      —

                                                      Agenția de plăți pentru agricultură, pescuit și dezvoltare rurală;

                                                      —

                                                      Agenția pentru terenuri agricole;

                                                      —

                                                      Agenția pentru tranzacții și intermedieri de bunuri imobile;

                                                      —

                                                      Agenția pentru ariile periculoase cu atmosferă explozivă;

                                                      —

                                                      Agenția pentru dezvoltare regională a Republicii Croația;

                                                      —

                                                      Agenția de reglementare a pieței feroviare;

                                                      —

                                                      Agenția pentru auditul sistemului de implementare a programelor Uniunii Europene;

                                                      —

                                                      Agenția pentru siguranța transporturilor feroviare;

                                                      —

                                                      Agenția pentru educație și formare profesională și învățământ pentru adulți;

                                                      —

                                                      Agenția pentru administrarea proprietăților statului;

                                                      —

                                                      Agenția pentru căile navigabile interioare;

                                                      —

                                                      Agenția de mediu din Croația;

                                                      —

                                                      Agenția pentru protecția datelor cu caracter personal;

                                                      —

                                                      Agenția croată pentru concurență;

                                                      —

                                                      Agenția pentru științe și învățământ superior;

                                                      —

                                                      Agenția de stat pentru garantarea depozitelor și reabilitarea băncilor;

                                                      —

                                                      Agenția financiară;

                                                      —

                                                      Agenția croată pentru alimente;

                                                      —

                                                      Agenția croată pentru întreprinderi mici;

                                                      —

                                                      Agenția croată de supraveghere în domeniul serviciilor financiare;

                                                      —

                                                      Agenția croată pentru rezervele de petrol obligatorii;

                                                      —

                                                      Agenția croată pentru poștă și comunicații electronice;

                                                      —

                                                      Agenția croată de acreditare;

                                                      —

                                                      Agenția croată de reglementare în domeniul energiei;

                                                      —

                                                      Agenția croată de știri;

                                                      —

                                                      Agenția agricolă croată;

                                                      —

                                                      Agenția centrală de plăți și contractare.”;

                              (c)

                              în anexa IX A, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

                                          „—

                                          în Croația, «Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj» sau «Obrtni registar Republike Hrvatske»;”;

                              (d)

                              în anexa IX B, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

                                          „—

                                          în Croația, «Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj» sau «Obrtni registar Republike Hrvatske»;”;

                              (e)

                              în anexa IX C, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

                                          „—

                                          în Croația, «Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj» sau «Obrtni registar Republike Hrvatske»;”.

                  3.

                  Anexa VII la Directiva 2009/81/CE se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              în partea A, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

                                          „—

                                          în Croația, «Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj» sau «Obrtni registar Republike Hrvatske»;”;

                              (b)

                              în partea B, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

                                          „—

                                          în Croația, «Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj» sau «Obrtni registar Republike Hrvatske»;”;

                              (c)

                              în partea C, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

                                          „—

                                          în Croația, «Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj» sau «Obrtni registar Republike Hrvatske»;”.


title: Directiva Consiliului din 19 decembrie 1974 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la sticlele utilizate ca recipiente de măsurare

text:
104                 RO                                Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                            13/vol. 2

31975L0107

15.2.1975                                   JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE                                                 L 42/14

                                                           DIRECTIVA CONSILIULUI
                                                             din 19 decembrie 1974
                                               privind apropierea legislațiilor statelor membre
                                           referitoare la sticlele utilizate ca recipiente de măsurare

                                                                  (75/107/CEE)

CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,                                          care oferă aceleași garanții metrologice ca și sticla, atunci când
                                                                           aceste recipiente:

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice
Europene, în special articolul 100,                                        1. sunt capsulate sau sunt proiectate pentru a fi capsulate și sunt
                                                                              destinate depozitării, transportării și livrării de lichide;

având în vedere propunerea Comisiei,                                       2. au o capacitate nominală între 0,05 litri și 5 litri inclusiv;

având în vedere avizul Adunării (1),                                       3. au astfel de caracteristici metrologice (caracteristici de proiec-
                                                                              tare și uniformitate de fabricație), încât pot fi utilizate ca
                                                                              recipiente de măsurare, adică atunci când sunt umplute până
                                                                              la un nivel specificat sau într-un procentaj specificat al capa-
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),                    cității lor maxime de umplere, conținutul lor poate fi măsurat
                                                                              cu suficientă acuratețe.

întrucât în mai multe state membre fabricarea și încercarea
sticlelor utilizate ca recipiente de măsurare sunt supuse unor             Aceste recipiente se numesc sticle utilizate ca recipiente de măsu-
reglementări obligatorii care diferă de la un stat membru la altul,        rare.
frânând astfel comerțul cu acest tip de sticle; întrucât aceste dis-
poziții trebuie, prin urmare, apropiate;

                                                                                Articolul 2
întrucât sticlele utilizate ca recipiente de măsurare trebuie să aibă
anumite caracteristici metrologice speciale și este necesar ca în
acest scop să se specifice numărul maxim de erori permise în ceea
ce privește capacitatea lor nominală și să se definească metodele
de verificare a unor astfel de erori;                                      Numai sticlele utilizate ca recipiente de măsurare care îndeplinesc
                                                                           cerințele prezentei directive pot fi marcate cu semnul CEE
                                                                           prevăzut la punctul 5 al treilea paragraf din anexa I.

întrucât este esențial ca sticlele utilizate ca recipiente de măsurare
să poarte, așa cum se stabilește în directivă, nu numai o indicație
referitoare la capacitatea lor nominală, ci și informații necesare         Ele sunt supuse controlului metrologic în condițiile specificate în
pentru umplerea lor,                                                       anexe.

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

                                                                                Articolul 3
                             Articolul 1

Directiva se aplică recipientelor numite în mod uzual sticle, făcute
din sticlă sau din alte substanțe având o rigiditate și o stabilitate      Statele membre nu pot refuza, interzice sau restricționa
                                                                           comercializarea și folosirea ca recipiente de măsurare a sticlelor
                                                                           care îndeplinesc cerințele și încercările stabilite în prezenta
(1) JO C 56, 2.6.1972. p. 35.                                              directivă pentru motive referitoare la volumul lor, la determinarea
(2) JO C 123, 27.11.1972, p. 7.                                            volumului lor sau la metodele prin care au fost verificate.
 ---pagebreak--- 13/vol. 2          RO                             Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                    105

                           Articolul 4                                                            Articolul 5

                                                                       Prezenta directivă se adresează statelor membre.
(1) Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele
administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive
în termen de 18 luni de la notificarea ei și informează de îndată
Comisia în legătură cu aceasta.                                        Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 1974.

                                                                                Pentru Consiliu
(2) Statele membre asigură comunicarea către Comisie a textului
                                                                                Președintele
principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în
domeniul reglementat de prezenta directivă.                                                             J. P. FOURCADE
 ---pagebreak--- 106        RO                                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                                     13/vol. 2

                                                                ANEXA I

      1.   Sticlele utilizate ca recipiente de măsurare sunt caracterizate de următoarele capacități, care sunt întotdeauna
           specificate pentru o temperatură de 20 °C:

           1.1. capacitatea nominală Vn este volumul care este marcat pe sticlă; reprezintă volumul lichidului pe care aceasta
                este destinată să-l conțină când este umplută în condițiile de utilizare pentru care este proiectată;

           1.2. capacitatea maximă este volumul de lichid pe sticla care ar trebui să-l conțină când este umplută plin ras;

           1.3. capacitatea reală a unei sticle este volumul de lichid pe care aceasta îl conține când este umplută până la
                nivelul teoretic corespunzător, fie capacității nominale, fie capacității maxime.

      2.   Există două metode de umplere a sticlelor utilizate ca recipiente de măsurare:

           (1) la un nivel constant;

           (2) la un gol constant.

           Distanța dintre nivelul teoretic de umplere pentru capacitatea nominală și nivelul maxim de umplere și diferența
           dintre capacitatea maximă de umplere și capacitatea nominală, cunoscută drept volum de expansiune sau golul
           sticlei, trebuie să fie în mod perceptibil constante pentru toate sticlele de același tip, adică pentru toate sticlele
           făcute în același scop.

      3. Pentru a fi posibil ca măsurarea volumului conținutului sticlelor utilizate ca recipiente de măsurare, ținând seama
         de incertitudinile curente de umplere, să se facă cu suficientă acuratețe și mai ales cu acuratețea cerută de
         directivele referitoare la produse preambalate, erorile maxime acceptabile (pozitive sau negative) ale capacității
         unei sticle utilizate ca recipient de măsurare, adică cele mai mari diferențe permise (pozitive sau negative), la o
         temperatură de 20 °C și în condițiile de control stabilite în anexa II, între capacitatea reală și capacitatea nominală
         Vn sunt în conformitate cu tabelul următor:

                                                                                Erori maxime admise
                          Capacitate nominală Vn în mililitri
                                                                                în % din Vn                  în mililitri

           de la 50 la 100                                                                –                             3

           de la 100 la 200                                                               3                             –

           de la 200 la 300                                                               –                             6

           de la 300 la 400                                                               2                             –

           de la 500 la 1 000                                                             –                           10

           de la 1 000 la 5 000                                                           1                             –

           Eroarea maximă tolerată la capacitatea maximă de umplere este aceeași cu eroarea maximă admisă la capacitatea
           nominală corespunzătoare.

           Exploatarea sistematică a toleranțelor este interzisă.

      4.   În practică, verificarea capacității reale a sticlei utilizate ca recipient de măsurare se face prin determinarea
           cantității de apă la temperatura de 20 °C pe care o conține în realitate sticla când este umplută până la nivelul teoretic
           corespunzător cu capacitatea nominală. Poate fi verificată și indirect, printr-o metodă cu acuratețe echivalentă.
 ---pagebreak--- 13/vol. 2         RO                                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                                     107

            5.    Fiecare fabricant de sticle utilizate ca recipiente de măsurare supune spre aprobare departamentului competent
                  o marcă prin care poate fi identificat.

                  După ce acest departament dă aprobarea, informează departamentele competente ale celorlalte state membre și
                  Comisia în legătură cu aceasta în termen de o lună.

                  Fabricantul va aplica, pe proprie răspundere, semnul з (un epsilon întors) menționat în articolul 6 din Directiva
                  71/316/CEE a Consiliului (1) din 26 iulie 1971, privind dispoziții comune pentru mijloacele de măsurare și pentru
                  metodele de control metrologic, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Actul privind condițiile de aderare
                  și de adaptare a tratatelor (2), care atestă că sticlele îndeplinesc cerințele prezentei directive și ale anexelor la
                  aceasta. Cu toate acestea, nu sunt necesare data, originea și numărul de referință menționate în anexa I punctul 6.3
                  din aceeași directivă.

                  Acest semn va avea o înălțime de cel puțin 3 mm.

            6.    Serviciile competente ale statelor membre verifică respectarea de către sticlele utilizate ca recipiente de măsurare
                  a prevederilor prezentei directive, prelevând eșantioane la locul de fabricație sau, dacă acest lucru nu este posibil,
                  în incinta importatorului sau a agentului lui stabilit în Comunitate.

                  Această verificare statistică prin eșantionare se execută în conformitate cu metodele acceptate ale inspecției de
                  acceptare a calității. Eficacitatea ei trebuie să fie comparabilă cu cea a metodei de referință specificate
                  în anexa II.

            7.    Prezenta directivă nu exclude orice alte verificări ce ar putea fi efectuate de serviciile competente ale statelor
                  membre în timpul schimburilor comerciale.

            8.    O sticlă utilizată ca recipient de măsurare trebuie să poarte următoarele indicații indelebile, ușor lizibile și vizibile:

                  8.1. pe partea laterală, pe marginea fundului sau pe fund:

                       8.1.1. o indicație cu privire la capacitatea sa nominală în litri, centilitri sau mililitri, în cifre cu o înălțime
                              de cel puțin 6 mm, în cazul în care capacitatea nominală este de peste 100 cl, o înălțime de 4 mm
                              dacă aceasta este sub100 cl, dar fără a include 20 cl și o înălțime de 3 mm dacă nu este mai mare
                              de 20 cl, urmată de simbolul unității de măsură utilizate sau, acolo unde este cazul, de numele unității
                              în conformitate cu dispozițiile Directivei 71/354/CEE a Consiliului (3) din 18 octombrie 1971,
                              privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la unitățile de măsură, astfel cum a fost
                              modificată prin Actul privind condițiile de aderare și de adaptare a tratatelor;

                       8.1.2. marca de identificare a fabricantului, descrisă la punctul 5 primul alineat;

                       8.1.3. semnul descris la punctul 5 al treilea alineat.

                  8.2. Pe fund sau pe marginea fundului, în așa fel încât să se evite confuzia cu indicațiile precedente, cu cifre de
                       aceeași înălțime minimă ca și cele care exprimă capacitatea nominală corespunzătoare, în conformitate cu
                       metoda sau metodele de umplere pentru care este destinată sticla:

                       8.2.1. o indicație a capacității maxime de umplere, exprimată în centilitri și fără a fi urmată de simbolul cl;

                       8.2.2. și/sau o indicație a distanței în milimetri de la nivelul maxim de umplere până la nivelul de umplere
                              corespunzător capacității nominale, urmat de simbolul mm.

                       Pe sticlă pot apărea și alte indicații, cu condiția ca acestea să nu dea naștere la confuzii cu indicațiile
                       obligatorii.

            (1)   JO L 202, 6.9.1971, p. 1.
            (2)   JO L 73, 27.3.1972, p. 14.
            (3)   JO L 243, 29.10.1971, p. 29.
 ---pagebreak--- 108      RO                                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                                  13/vol. 2

                                                             ANEXA II

      Prezenta anexă stabilește procedurile de verificare statistică a sticlelor utilizate ca recipiente de măsurare pentru a
      respecta cerințele articolului 2 din directivă și ale punctului 6 din anexa I.

      1. METODA DE EȘANTIONARE

          Se ia un eșantion de sticle utilizate ca recipiente de măsurare, de același model și de aceeași fabricație, dintr-un
          lot corespunzând, în principiu, producției dintr-o oră.

          Dacă rezultatul verificării unui lot corespunzător producției pe timp de o oră nu este satisfăcător, se poate efectua
          o a doua încercare, fie pe baza unui alt eșantion dintr-un lot corespunzând unei perioade de producție mai lungi,
          fie pe baza rezultatelor înregistrate pe fișele de verificare ale fabricantului, atunci când producția a fost supusă
          unui control recunoscut de departamentele competente ale statelor membre.

          Numărul de sticle utilizate ca recipiente de măsurare care constituie eșantionul va fi de 35 sau 40, în funcție de
          care din cele două metode de aplicare a rezultatelor, detaliate la punctul 3 de mai jos, a fost aleasă de fiecare stat
          membru.

      2. MĂSURAREA CAPACITĂȚII STICLELOR UTILIZATE CA RECIPIENTE DE MĂSURARE CARE CONSTITUIE
         EȘANTIONUL

          Sticlele utilizate ca recipiente de măsurare se cântăresc goale.

          Ele sunt umplute cu apă la temperatura de 20 °C cu o densitate cunoscută, până la nivelul de umplere
          corespunzător pentru metoda de verificare folosită.

          După aceea sunt cântărite pline.

          Verificarea este efectuată cu ajutorul unor instrumente de măsurare legale, potrivite pentru efectuarea operațiilor
          necesare.

          Erorile în măsurarea capacității nu trebuie să fie mai mari de o cincime din eroarea maximă admisă
          corespunzătoare capacității nominale a sticlei utilizate ca recipient de măsurare.

      3. APLICAREA REZULTATELOR

          3.1.    Metoda abaterii standard

                  Numărul de sticle utilizate ca recipiente de măsurare din eșantion este de 35.

                  3.1.1. Se calculează după cum urmează (a se vedea3.1.4):

                          3.1.1.1. media x a capacităților reale xi ale sticlelor din eșantion;

                          3.1.1.2. abaterea standard estimată s a capacităților reale xi ale sticlelor din lot.

                  3.1.2. Se calculează după cum urmează:

                          3.1.2.1. limita superioară Ts: suma capacității indicate (a se vedea anexa I, punctul 8) și a erorii
                                   maxime admise corespunzătoare acestei capacități;

                          3.1.2.2. limita inferioară Ti: diferența dintre capacitatea indicată (a se vedea anexa I, punctul 8)
                                   și eroarea maximă admisă corespunzătoare acestei capacități.
 ---pagebreak--- 13/vol. 2   RO                               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                               109

                   3.1.3. Criterii de acceptare:

                           Lotul va fi declarat conform cu directiva dacă valorile x și s verifică simultan următoarele trei
                           inecuații:

                                                                       x + k ∙ s ≤ Ts

                                                                        x–k ∙ s ≥ Ti

                                                                       s ≤ F (Ts – Ti)

                           unde         k = 1,57
                           și           F = 0,266.

                   3.1.4. Calculul valorii medii x și a abaterii standard estimate s a lotului.

                           Se calculează după cum urmează:

                           — suma celor 35 de măsurători reale ale capacității: x = Σxi

                                                                                Σxi
                           — valoarea medie a celor 35 de măsurători: x =
                                                                                35

                           — suma pătratelor celor 35 de măsurători: Σxi2

                                                                                2
                                                                                (Σxi)
                           — pătratul sumei celor 35 de măsurători: (       Σxi2 , apoi
                                                                               )
                                                                                35

                                                                1       2
                           — suma corectată: SC = ∑xi2 –            (Σxi)
                                                               35

                                                        SC
                           — dispersia estimată v =
                                                        34

                           De unde abaterea standard estimată: s = √v

            3.2.   Metoda amplitudinii medii

                   Numărul de sticle utilizate ca recipiente de măsurare din eșantion este de 40.

                   3.2.1. Se calculează după cum urmează (a se vedea 3.2.4):

                           3.2.1.1. media x a capacităților reale xi ale sticlelor din eșantion;

                                                        a capacităților reale x ale sticlelor din eșantion.
                           3.2.1.2. amplitudinea medie R                        i

                   3.2.2. Se calculează după cum urmează:

                           3.2.2.1. limita superioară Ts: suma capacității indicate și eroarea maximă admisă corespunzătoare
                                    acestei capacități;

                           3.2.2.2. limita inferioară Ti:

                                    diferența dintre capacitatea indicată și eroarea maximă admisă corespunzătoare acestei
                                    capacități.
 ---pagebreak--- 110   RO                               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene                                                 13/vol. 2

           3.2.3. Criteriul de acceptare:

                                                                                 verifică simultan următoarele trei
                   lotul este declarat conform cu directiva dacă valorile x și R
                   inecuații:

                                                                          ≤T
                                                                x + k′ ∙ R   s

                                                                          ≥T
                                                                x + k′ ∙ R   i

                                                                 ≤ F′ (T - T )
                                                                R        s   i

                   unde k′ = 0,668

                   și F′ = 0,628.

                                                                     pentru cele 40 de sticle utilizate ca recipiente de
           3.2.4. Calculul valorii medii x și a amplitudinii medii R
                  măsurare din eșantion.

                   3.2.4.1.   pentru a obține pe x, se calculează după cum urmează:

                              — suma celor 40 de măsurători reale ale capacității xi: Σxi

                                                                                Σxi
                              — valoarea medie a acestor 40 de măsurători: x =
                                                                                40

                   3.2.4.2.                      :
                              pentru a obține pe R

                              Se împarte eșantionul, în ordinea cronologică a selectării, în opt subeșantioane a câte
                              cinci sticle utilizate ca recipiente de măsurare.

                              Se calculează după cum urmează:

                              — amplitudinea fiecărui subeșantion, adică diferența dintre capacitatea reală a celei
                                mai mari și a celei mai mici dintre cele cinci sticle din subeșantion; se obțin astfel
                                opt valori: R1; R2; …R8

                              — suma valorilor celor opt subeșantioane:

                                    ΣRi = R1 +
                                              R2 + ∙ ∙ ∙ + R8

                                                                          Σ Ri
                                                  este așadar: R
                              Amplitudinea medie R              =
                                                                           8


title: Directiva Consiliului din 23 ianuarie 1968 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la clasificarea lemnului în stare brută

text:
               13/Volumul 01

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               31

         31968L0089

               L 032/12

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA CONSILIULUI

   din 23 ianuarie 1968
   de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la clasificarea lemnului în stare brută
   (68/89/CEE)
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolul 100,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Adunării (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),
   întrucât piața comună determină multiplicarea schimburilor comerciale intracomunitare de lemn în stare brută, care implică deja câteva milioane de metri cubi în fiecare an;
   întrucât în diferitele state membre se folosește o varietate de sisteme de măsurare și clasificare a lemnului în stare brută și această lipsă de uniformitate afectează direct funcționarea pieței comune;
   întrucât o armonizare a legislațiilor din acest domeniu, dorită de Conferința de silvicultură de la Bruxelles din iunie 1969, ar trebui nu numai să faciliteze schimburile comerciale intracomunitare, ci și să permită stabilirea unor statistici comparabile privind producția, comerțul, consumul și prețurile lemnului în stare brută din Comunitate;
   întrucât aceste obiective pot fi atinse, în cazul în care statele membre elimină toate clasificările obligatorii ale lemnului în stare brută care provine din alte state membre și în cazul în care pun la dispoziție, pentru cei interesați, posibilitatea legală de a recurge la un sistem de măsurare și clasificare care să fie același în toată Comunitatea;
   întrucât lemnul în stare brută nu trebuie comercializat în Comunitate ca lemn în stare brută „clasificat CEE”, în cazul în care nu corespunde uneia dintre clasificările prevăzute;
   întrucât, în cel mult doi ani de la notificarea prezentei directive, ar trebui să nu mai existe nici o barieră în calea schimburilor comerciale intracomunitare cu lemn în stare brută pe considerente privind clasificarea,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Prezenta directivă se aplică pentru lemnul în stare brută comercializat în Comunitate ca lemn în stare brută „clasificat CEE”.
   Articolul 2
   „Lemn în stare brută” înseamnă lemn tăiat, cu capătul subțire tăiat, cu ramurile tăiate, chiar dacă este curățat de scoarță, secționat transversal sau despicat.
   Articolul 3
   (1)   Statele membre prevăd ca lemnul în stare brută să nu poată fi descris ca lemn „clasificat CEE” în momentul comercializării lui, decât în cazul în care a fost clasificat și, după caz, marcat în conformitate cu cerințele din anexa la prezenta directivă.
   (2)   Statele membre prevăd că se pot aplica denumirile de clasificări cuprinse în anexă numai pentru lemnul în stare brută care a fost clasificat în conformitate cu cerințele corespunzătoare din anexă.
   (3)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se conforma dispozițiilor adoptate în temeiul alineatelor (1) și (2).
   Articolul 4
   Statele membre pot decide ca utilizarea clasificărilor prevăzute de prezenta directivă să fie obligatorie pentru comercializarea unei părți sau a întregii sale producții de lemn în stare brută.
   Articolul 5
   Clasificarea în funcție de dimensiuni sau calitate prevăzută de prezenta directivă nu exclude introducerea unor subclase pentru comercializarea lemnului în stare brută. Cu toate acestea, introducerea de subclase nu poate determina bariere în calea schimburilor comerciale intracomunitare.
   Articolul 6
   Statele membre abrogă toate dispozițiile care prevăd ca lemnul în stare brută provenind din alt stat membru să fie clasificat.
   Articolul 7
   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive și anexei la aceasta în termen de doi ani de la data notificării prezentei directive și informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Articolul 8
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, la 23 ianuarie 1968.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. COUVE de MURVILLE

      (1)  JO 156, 15.7.1967, p. 59.

      (2)  JO 17, 28.1.1967, p. 282/67.
   ANEXĂ
   1.   MĂSURARE
   1.1.   Generalități
   1.1.1.   Măsurarea se face fie în funcție de volum (metri cubi reali sau stivuiți), fie în funcție de greutate.
   1.1.2.   Pentru măsurare, se folosește numai sistemul metric.
   1.1.3.   Instrumentele de măsurare se inspectează oficial și se mențin în stare bună.
   1.2.   Lemn lung
   1.2.1.   Lemnul în stare brută al cărui volum este exprimat, de obicei, în metri cubi reali se numește lemn lung.
   1.2.2.   Lemnul lung se măsoară de obicei individual. Lemnul lung de formă neregulată se măsoară pe porțiuni.
   1.2.3.   Volumul unei piese individuale se determină din lungimea și diametrul măsurat cu scoarță sau fără scoarță.
   Volumul se calculează cu cel puțin două zecimale, folosind tabele uzuale de cubaj.
   1.2.4.   Măsurătorile diametrului se rotunjesc la centimetrul inferior. În cazul în care diametrul se măsoară cu scoarță, se efectuează o reducere rezonabilă. Reducerea efectuată se menționează.
   1.2.5.   În cazul măsurătorilor până la 19 cm inclusiv, diametrul fără scoarță se măsoară, într-o singură operație, cu șublerul pădurarului asupra unui trunchi de copac doborât (diametru orizontal). Cu toate acestea, în cazul măsurătorilor de peste 20 cm fără scoarță, diametrul se determină prin două măsurători efectuate una perpendicular pe cealaltă (pe cât posibil, în funcție de diametrul cel mai mic și de diametrul cel mai mare). Atunci când locul ce trebuie măsurat se află într-o zonă de inserție a crăcilor sau în altă parte neregulată a trunchiului, diametrul se obține prin media măsurătorilor efectuate de o parte și de alta și la distanță egală de punctul ce urmează a fi măsurat.
   1.2.6.   Rezultatul măsurării lungimii se rotunjește la decimetrul inferior. Pentru lemnul lung cu diametrul mediu de până la 20 cm inclusiv fără scoarță, lungimea se poate rotunji până la metrul inferior.
   În cazul în care există o tăietură de doborâre, lungimea se măsoară din centrul acelei tăieturi.
   1.3.   Lemn stivuit în metri cubi
   1.3.1.   Lemnul în stare brută al cărui volum este, de obicei, exprimat în metri cubi stivuiți se numește lemn stivuit în metri cubi.
   1.3.2.   Lemnul stivuit în metri cubi se măsoară pe înălțime cu cel puțin o marjă de 3 %.
   2.   CLASIFICARE
   2.1.   Generalități
   2.1.1.   Lemnul în stare brută se poate clasifica:

               (i)

               în funcție de specie și denumirea comună;

               (ii)

               în funcție de dimensiuni;

               (iii)

               în funcție de calitate.

         2.2.   Clasificarea în funcție de dimensiuni
   2.2.1.   Pentru măsurarea diametrului și a lungimii în scopul clasificării, se aplică punctele 1.2.4, 1.2.5 și 1.2.6.
   Clasificarea în funcție de dimensiuni se face, indiferent de lungime, conform diametrului mediu fără scoarță, folosind următoarele clasificări:

               Clasă

               Diametru

               L 0

               mai mic decât 10 cm

               L 1 a

               10–14 cm

               L 1 b

               15–19 cm

               L 2 a

               20–24 cm

               L 2 b

               25–29 cm

               L 3 a

               30–34 cm

               L 3 b

               35–39 cm

               L 4

               40–49 cm

               L 5

               50–59 cm

               L 6

               mai mare sau egal cu 60 cm

         2.2.3.   Se pot forma alte clase după clasa 6, dar se menține aceeași gradare. Subdiviziunile în subclasele a și b se pot restrânge sau se pot extinde la toate clasele.
   Lemnul lung poate fi clasificat și după lungimea minimă și diametrul minim la capătul subțire fără scoarță corespunzător lungimii respective, folosind următoarele denumiri de clasificări:

               Clasă

               Lungime minimă

               Diametru minim la capătul subțire

               H 1

               8 m

               10 cm

               H 2

               10 m

               12 cm

               H 3

               14 m

               14 cm

               H 4

               16 m

               17 cm

               H 5

               18 m

               22 cm

               H 6

               18 m

               30 cm

         Prin derogare de la dispozițiile punctului 1.2.5., diametrul la capătul subțire se măsoară o singură dată.
   Anumite grupe formate din diferite tipuri de lemn lung (piloți, manele etc.) se împart în clase în funcție de diametrul măsurat cu scoarță la 1 cm de la capătul gros al pilotului, folosind următoarele denumiri de clasificări:

               Clasă

               Diametru

               P 1

               mai mic sau egal cu 6 cm

               P 2

               7-13 cm

               P 3

               mai mare sau egal cu 14 cm

         Lemnul stivuit în metri cubi se clasifică în funcție de diametrul la capătul subțire, cu scoarță, folosind următoarele clasificări:

               Clasă

               S 1

               lemn rotund cu diametru de la 3 la 6 cm (bușteni mici)

               S 2

               lemn rotund cu diametru de la 7 la 13 cm (bușteni)

               S 3

               lemn rotund cu diametru de 14 cm sau mai mult și sferturi (bușteni mari și sferturi).

         Atunci când lemnul stivuit în metri cubi este fără scoarță, diametrele indicate anterior se reduc cu 1 cm.
   2.3.   Clasificarea în funcție de calitate
   2.3.1.   Clasificarea în funcție de calitate are în vedere următoarele criterii:

               —

               Curbură: curbura se măsoară împărțind arcul total, exprimat în centimetri rotunjiți la cel mai apropiat centimetru, la distanța care separă cele două extremități ale curburii, exprimată în metri cu o zecimală.
               Curbura se exprimă în centimetri pe metru.

               —

               Fibră răsucită: importanța acestui defect se măsoară prin determinarea distanței, exprimate în centimetri până la cel mai apropiat centimetru pe lungime în metri, dintre direcția fibrelor și o linie generatoare paralelă cu axa lemnului lung.
               Răsucirea se exprimă în centimetri pe metru.

               —

               Conicitatea: conicitatea se măsoară împărțind diferența dintre diametrele lemnului lung luate la 1 m de la extremități, măsurate în centimetri, la distanța care le separă, exprimată în metri cu o zecimală.
               Conicitatea se exprimă în centimetri pe metru cu o zecimală.

               —

               Noduri expuse, noduri sănătoase (sau de culoare deschisă), noduri putrede (sau negre).
               Diametrul nodurilor se măsoară în milimetri la cea mai mică dimensiune a acestora.

               —

               Noduri concrescute, proeminențe.

               —

               Inimă excentrică.

               —

               Lemn de reacțiune: lemn tensionat în cazul foioaselor, lemn de compresiune sau roșeață a lemnului în cazul rășinoaselor.

               —

               Neregularități ale conturului.

               —

               Ruluri, crăpături ale inimii, crăpături datorate doborârii, gelivuri.

               —

               Lemn derivat din copaci uscați ca bușteni și defecte datorate uscării, crăpături.

               —

               Decolorări.

               —

               Alte defecte cauzate de organismele dăunătoare.

         În cazul în care clasificarea se face în funcție de calitate, lemnul în stare brută se repartizează în clase de calitate, în conformitate cu următoarea clasificare:

               Clasa A/CEE

               Lemn sănătos, cu calități specifice superioare, fără defecte sau având defecte atât de neînsemnate, încât utilizarea sa nu este limitată.

               Clasa B/CEE

               Lemn de calitate standard, inclusiv lemn de copaci uscați ca bușteni, care are unul sau mai multe dintre defectele următoare: curbură ușoară și fibră răsucită, ușoară conicitate, nici un nod mare, câteva noduri sănătoase mici sau medii, un număr mic de noduri putrede de dimensiune redusă, inimă ușor excentrică, unele neregularități ale conturului sau alte defecte izolate care nu afectează calitatea generală bună.

               Clasa C/CEE

               Lemn care, din cauza defectelor sale, nu se poate clasifica în clasa A/CEE sau în clasa B/CEE, dar, cu toate acestea, este de o calitate adecvată pentru utilizarea în industrie.

         2.3.3.   Lemnul lung din clasele de calitate A/CEE și C/CEE trebuie să poarte o marcă de identificare a clasei indelebilă. Marca de identificare a clasei nu este necesară pentru lemnul lung din clasa B/CEE.


title: Directiva 2011/34/UE a Comisiei din 8 martie 2011 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii flurocloridonei ca substanță activă și de modificare a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               9.3.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 62/27

         DIRECTIVA 2011/34/UE A COMISIEI
   din 8 martie 2011
   de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii flurocloridonei ca substanță activă și de modificare a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (1), în special articolul 6 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (2) și (CE) nr. 1490/2002 (3) ale Comisiei stabilesc normele detaliate de punere în aplicare a etapei a treia a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE și stabilesc o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în vederea unei eventuale includeri a acestora în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă include flurocloridona.

               (2)

               În conformitate cu articolul 11e din Regulamentul (CE) nr. 1490/2002, notificatorul și-a retras susținerea pentru includerea substanței active respective în anexa I la Directiva 91/414/CEE în termen de două luni de la primirea proiectului de raport de evaluare. În consecință, a fost adoptată Decizia 2008/934/CE a Comisiei din 5 decembrie 2008 privind neincluderea anumitor substanțe active în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului, precum și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin aceste substanțe (4), care prevede ca flurocloridona să nu fie inclusă în anexa respectivă.

               (3)

               În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”) a prezentat o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate prevăzute la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei din 17 ianuarie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta (5).

               (4)

               Cererea a fost transmisă Spaniei, care a fost desemnată stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Perioada de timp pentru procedura accelerată a fost respectată. Specificarea substanței active și utilizările indicate sunt identice cu cele care au făcut obiectul Deciziei 2008/934/CE. Cererea respectivă este conformă, de asemenea, cu celelalte cerințe de fond și de procedură de la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008.

               (5)

               Spania a evaluat informațiile suplimentare transmise de către solicitant și a pregătit un raport suplimentar. La 3 noiembrie 2009, raportul a fost trimis Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei. Autoritatea a comunicat raportul suplimentar, pentru observații, celorlalte state membre și solicitatorului și a transmis Comisiei observațiile primite. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la cererea Comisiei, la 14 octombrie 2010 (6) autoritatea și-a prezentat, în fața Comisiei, concluzia privind substanța flurocloridonă. Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de către statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 4 februarie 2011 sub forma raportului Comisiei de examinare a substanței flurocloridonă.

               (6)

               Diferitele examinări efectuate au arătat că produsele de protecție a plantelor care conțin flurocloridonă pot îndeplini, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și precizate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este necesar să se includă flurocloridona în anexa I, pentru a garanta că, în toate statele membre, autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță activă pot fi acordate în conformitate cu dispozițiile directivei respective.

               (7)

               Fără a aduce atingere acestei concluzii, este oportun să se obțină informații suplimentare privind anumite aspecte specifice. Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 91/414/CEE prevede că includerea unei substanțe în anexa I poate fi supusă anumitor condiții. Prin urmare, este necesar să i se ceară solicitantului să prezinte informații suplimentare care să confirme: relevanța impurităților, altele decât toluenul, conformitatea materialului pentru testul ecotoxicologic cu specificațiile tehnice, relevanța metabolitului R42819 din apele subterane (7) și proprietățile potențial generatoare de tulburări endocrine ale flurocloridonei.

               (8)

               Înainte de includerea unei substanțe active în anexa I ar trebui acordat un termen rezonabil pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească pentru îndeplinirea noilor cerințe care decurg din această includere.

               (9)

               Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute în Directiva 91/414/CEE ca urmare a includerii unei substanțe active în anexa I, statele membre ar trebui să dispună de un termen de șase luni de la includere pentru a reexamina autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin flurocloridonă, în scopul de a garanta respectarea dispozițiilor Directivei 91/414/CEE, în special articolul 13, precum și a condițiilor relevante prevăzute în anexa I. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile existente, în conformitate cu dispozițiile Directivei 91/414/CEE. Prin derogare de la termenul menționat anterior, ar trebui să fie acordat un termen mai lung pentru prezentarea și evaluarea dosarului complet, prevăzut la anexa III, al fiecărui produs de protecție a plantelor pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme menționate în Directiva 91/414/CEE.

               (10)

               Experiența dobândită din includerile precedente în anexa I la Directiva 91/414/CEE ale substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (8) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesară clarificarea obligațiilor statelor membre, în special a obligației de a verifica dacă titularul unei autorizații demonstrează că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva respectivă. Totuși, această clarificare nu impune nicio altă nouă obligație statelor membre sau titularilor autorizațiilor, în raport cu directivele de modificare a anexei I adoptate până în prezent.

               (11)

               Prin urmare, Directiva 91/414/CEE ar trebui modificată în consecință.

               (12)

               Decizia 2008/934/CE prevede neincluderea flurocloridonei și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță până la 31 decembrie 2011. Este necesar să se elimine rândul referitor la flurocloridonă din anexa la decizia respectivă.

               (13)

               Prin urmare, Decizia 2008/934/CE ar trebui modificată în consecință.

               (14)

               Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexa I la Directiva 91/414/CEE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   Rândul referitor la flurocloridonă din anexa la Decizia 2008/934/CE se elimină.
   Articolul 3
   Statele membre adoptă și publică, până la 30 noiembrie 2011 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.
   Statele membre aplică actele respective de la 1 decembrie 2011.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   Articolul 4
   (1)   Atunci când este necesar, statele membre modifică sau retrag, în conformitate cu Directiva 91/414/CEE, autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin flurocloridonă ca substanță activă până la 30 noiembrie 2011.
   Până la această dată, statele membre verifică, în special, dacă se respectă condițiile referitoare la flurocloridonă din anexa I la directiva respectivă, cu excepția celor din partea B a rubricii corespunzătoare acestei substanțe active, precum și dacă titularul autorizației deține un dosar sau are acces la un dosar care îndeplinește cerințele din anexa II la directiva respectivă, în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 13 din aceasta.
   (2)   Prin derogare de la alineatul (1), pentru fiecare produs de protecție a plantelor autorizat care conține flurocloridonă, fie ca substanță activă unică, fie ca una dintr-o serie de substanțe active, toate fiind incluse în lista din anexa I la Directiva 91/414/CEE până la 31 mai 2011 cel târziu, statele membre reevaluează produsul în conformitate cu principiile uniforme prevăzute în anexa VI la Directiva 91/414/CEE, pe baza unui dosar care îndeplinește cerințele din anexa III la directiva respectivă și luând în considerare partea B a rubricii din anexa I la directiva respectivă cu privire la flurocloridonă. Pe baza evaluării respective, statele membre determină dacă produsul îndeplinește condițiile menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b), (c), (d) și (e) din Directiva 91/414/CEE.
   În urma acelei determinări, statele membre:

               (a)

               în cazul unui produs care conține flurocloridonă ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 31 mai 2015 cel târziu; sau

               (b)

               în cazul unui produs care conține flurocloridonă ca una dintr-o serie de substanțe active, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 31 mai 2015 sau până la data stabilită pentru o astfel de modificare sau de retragere în directiva respectivă sau directivele respective care a(u) adăugat substanța relevantă sau substanțele relevante în anexa I la Directiva 91/414/CEE, oricare dintre acestea este mai recentă.

         Articolul 5
   Prezenta directivă intră în vigoare la data de 1 iunie 2011.
   Articolul 6
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 8 martie 2011.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1.

      (2)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25.

      (3)  JO L 224, 21.8.2002, p. 23.

      (4)  JO L 333, 11.12.2008, p. 11.

      (5)  JO L 15, 18.1.2008, p. 5.

      (6)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flurochloridone (Concluzia reexaminării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active flurocloridonă). EFSA Journal 2010; 8(12):1869. [66 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1869. Document disponibil la adresa de internet: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

      (7)  R42819: (4RS)-4-(clorometil)-1-[3-(trifluorometil)fenil]pirolidin-2-onă.

      (8)  JO L 366, 15.12.1992, p. 10.

      ANEXĂ
      La sfârșitul tabelului din anexa I la Directiva 91/414/CEE se adaugă următoarea rubrică:

                     Nr.

                     Denumire comună, numere de identificare

                     Denumire IUPAC

                     Puritate (1)

                     Intrare în vigoare

                     Expirarea includerii

                     Dispoziții specifice

                     „342

                     Flurocloridonă
                     Nr. CAS: 61213-25-0

                     Nr. CIPAC: 430

                        (3RS,4RS;3RS,4SR)-3-cloro-4-clorometil-1-

                        (α,α,α-trifluoro-m-tolil)-2-pirolidonă

                     ≥ 940 g/kg
                     Impurități relevante:
                     Toluen: max. 8 g/kg

                     1 iunie 2011

                     31 mai 2021

                     PARTEA A
                     Se pot autoriza numai utilizările ca erbicid.
                     PARTEA B
                     Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute în anexa VI, trebuie luate în considerare concluziile raportului de revizuire privind flurocloridona, în special apendicele I și II, în forma finalizată la 4 februarie 2011, în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
                     În această evaluare generală, statele membre acordă o atenție deosebită:

                                 1.

                                 riscului pe care îl prezintă pentru plantele nevizate și organismele acvatice;

                                 2.

                                 protejării apelor subterane, dacă substanța activă este utilizată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice.

                           Condițiile de autorizare includ, acolo unde este cazul, măsuri de atenuare a riscurilor.
                     Statele membre în cauză se asigură că solicitanții transmit Comisiei informații de confirmare suplimentare privind:

                                 1.

                                 relevanța impurităților, altele decât toluenul;

                                 2.

                                 conformitatea materialului pentru testul ecotoxicologic cu specificațiile tehnice;

                                 3.

                                 relevanța metabolitului R42819 din apele subterane [R42819: (4RS)-4-(clorometil)-1-[3-(trifluorometil)fenil]pirolidin-2-onă];

                                 4.

                                 proprietățile potențial generatoare de tulburări endocrine ale flurocloridonei.

                           Statele membre în cauză se asigură că solicitantul transmite Comisiei informațiile prevăzute la punctele 1 și 2 până la 1 decembrie 2011, informațiile prevăzute la punctul 3 până la 31 mai 2013, iar informațiile prevăzute la punctul 4 în maximum doi ani de la adoptarea orientărilor OCDE pentru testele privind tulburările sistemului endocrin.”

         (1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.