title: Directiva 2008/124/CE a Comisiei din 18 decembrie 2008 de limitare a comercializării semințelor din anumite specii de plante furajere și plante oleaginoase și pentru fibră la semințele care au fost certificate oficial ca semințe de bază sau semințe certificate (versiune codificată) (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               19.12.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 340/73

      DIRECTIVA 2008/124/CE A COMISIEI

   din 18 decembrie 2008
   de limitare a comercializării semințelor din anumite specii de plante furajere și plante oleaginoase și pentru fibră la semințele care au fost certificate oficial ca „semințe de bază” sau „semințe certificate”
   (versiune codificată)
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 66/401/CEE a Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de plante furajere (1), în special articolul 3 alineatul (3),
   având în vedere Directiva 2002/57/CE a Consiliului din 13 iunie 2002 privind comercializarea semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre (2), în special articolul 3 alineatul (3),
   întrucât:

               (1)

               Directiva 86/109/CEE a Comisiei din 27 februarie 1986 de limitare a comercializării semințelor din anumite specii de plante furajere și plante oleaginoase și pentru fibră la semințele care au fost certificate oficial ca „semințe de bază” sau „semințe certificate” (3) a fost modificată de mai multe ori și în mod substanțial (4). Este necesar, din motive de claritate și de raționalizare, să se codifice directiva menționată împreuna cu Directiva 75/502/CEE din 25 iulie 1975 privind limitarea comercializării semințelor de firuță de câmp (Poa pratensis L.) la semințele care au fost certificate oficial ca „semințe de bază” sau „semințe certificate” (5), prin reunirea lor într-un singur text.

               (2)

               Directiva 66/401/CEE permite comercializarea semințelor de bază, a semințelor certificate și a semințelor comerciale ale anumitor specii de plante furajere.

               (3)

               Directiva 2002/57/CE permite comercializarea semințelor de bază, a semințelor certificate de orice fel și a semințelor comerciale ale anumitor specii de plante oleaginoase și pentru fibră.

               (4)

               Ambele directive autorizează Comisia să interzică vânzarea semințelor care nu sunt certificate oficial ca „semințe de bază” sau „semințe certificate”.

               (5)

               Statele membre sunt în măsură să producă destule semințe de bază și semințe certificate pentru a satisface, în cadrul Comunității, cererea de semințe ale unor specii menționate anterior cu semințe din respectivele categorii.

               (6)

               Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material de înmulțire agricol, horticol și forestier.

               (7)

               Prezenta directivă nu trebuie să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în anexa I partea B,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   (1)   Statele membre prevăd că nu pot fi comercializate semințele de:

                           —

                              Poa pratensis L.

               firuță de câmp

                           —

                              Vicia faba L. (partim)

               bob

                           —

                              Papaver somniferum L.

               mac

                           —

                              Agrostis gigantea Roth

               iarbă mare albă

                           —

                              Agrostis stolonifera L.

               iarba-câmpului

                           —

                              Phleum bertolonii DC

               timoftică

                           —

                              Poa palustris L.

               firuță de mlaștină

                           —

                              Poa trivialis L.

               șuvăr de munte

                           —

                              Lupinus albus L.

               lupin alb

                           —

                              Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson

               muștar vânăt

                           —

                              Agrostis capillaris L.

               păiuș comun

                           —

                              Lotus corniculatus L.

               ghizdei

                           —

                              Medicago lupulina L.

               trifoi mărunt

                           —

                              Trifolium hybridum L.

               trifoi hibrid

                           —

                              Alopecurus pratensis L.

               coada vulpii

                           —

                              Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. S. et K. B. Presl

               ovăscior

                           —

                              Bromus catharticus Vahl

               obsigă

                           —

                              Bromus sitchensis Trin.

               obsigă

                           —

                              Lupinus luteus L.

               lupin galben

                           —

                              Lupinus angustifolius L.

               lupin albastru

                           —

                              Poa nemoralis L.

               iarbă-deasă

                           —

                              Trisetum flavescens (L.) Beauv.

               ovăscior auriu

                           —

                              Phacelia tanacetifolia Benth.

               Zacelia

                           —

                              Sinapis alba L.

               muștar alb

                           —

                              Agrostis canina L.

               bucățel

                           —

                              Festuca ovina L.

               păiușul oilor

                           —

                              Trifolium alexandrinum L.

               trifoiul egiptean

                           —

                              Trifolium incarnatum L.

               trifoiul încarnat

                           —

                              Trifolium resupinatum L.

               trifoiul persan

                           —

                              Vicia sativa L.

               măzăriche de primăvară

                           —

                              Vicia villosa Roth

               măzăriche de Cerdange

         decât în cazul în care sunt certificate oficial ca „semințe de bază” sau „semințe certificate”.
   (2)   Statele membre prevăd că semințele de:

                           —

                              Glycine max (L.) Merr.

               soia

                           —

                              Linum usitatissimum L.

               sămânță de in

         nu pot fi comercializate decât dacă au fost certificate oficial ca „semințe de bază”, „semințe certificate din prima reproducere” sau „semințe certificate din a doua reproducere”.
   Articolul 2
   Directiva 75/502/CEE si Directiva 86/109/CEE, astfel cum a fost modificată prin directivele din anexa I partea A, se abrogă, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre cu privire la termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor prevăzute în anexa I partea B.
   Trimiterile la directivele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2008.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO 125, 11.7.1966, p. 2298/66.

      (2)  JO L 193, 20.7.2002, p. 74.

      (3)  JO L 93, 8.4.1986, p. 21.

      (4)  A se vedea anexa I partea A.

      (5)  JO L 228, 29.8.1975, p. 26.

      ANEXA I
      PARTEA A
      Directiva abrogată și lista modificărilor ulterioare
      (menționate la articolul 2)

                  Directiva 75/502/CEE a Comisiei

                  (JO L 228, 29.8.1975, p. 26)

                  Directiva 86/109/CEE a Comisiei

                  (JO L 93, 8.4.1986, p. 21)

                  Directiva 89/424/CEE a Comisiei

                  (JO L 196, 12.7.1989, p. 50)

                  Directiva 91/376/CEE a Comisiei

                  (JO L 203, 26.7.1991, p. 108)

            PARTEA B
      Termene de transpunere în dreptul intern
      (menționate la articolul 2)

                  Directiva

                  Data limită de transpunere

                  75/502/CEE

                  1 iulie 1976

                  86/109/CEE

                  1 iulie 1987 (articolul 1)
                  1 iulie 1989 (articolul 2)
                  1 iulie 1990 (articolul 2a)
                  1 iulie 1991 (articolele 3 și 3a)

                  89/424/CEE

                  1 iulie 1990

                  91/376/CEE

                  1 iulie 1991

      ANEXA II
      Tabel de corespondență

                  Directiva 75/502/CEE

                  Directiva 86/109/CEE

                  Prezenta directivă

                  Articolul 1

                  Articolul 1 alineatul (1)

                  Articolul 1 alineatul (1)

                  Articolul 1 alineatul (2)

                  Articolul 1 alineatul (2)

                  Articolul 2

                  Articolul 1 alineatul (1)

                  Articolul 2a

                  Articolul 1 alineatul (1)

                  Articolul 3

                  Articolul 1 alineatul (1)

                  Articolul 3a alineatul (1)

                  Articolul 1 alineatul (1)

                  Articolul 3a alineatele (2)-(6)

                  —

                  Articolul 2

                  Articolul 4

                  —

                  —

                  —

                  Articolul 2

                  —

                  —

                  Articolul 3

                  Articolul 3

                  Articolul 5

                  Articolul 4

                  —

                  —

                  Anexa I

                  —

                  —

                  Anexa II


title: Directiva Consiliului din 29 iunie 1990 privind o procedură comunitară de ameliorare a transparenței prețurilor la gaz și energie electrică pentru utilizatorii finali din industrie

text:
Anunţ juridic important

|

31990L0377

Official Journal L 185 , 17/07/1990 P. 0016 - 0024 Finnish special edition: Chapter 15 Volume 9 P. 0236  Swedish special edition: Chapter 15 Volume 9 P. 0236  Ediţie specială în limba cehă Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba estonă Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba letonă Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba malteză Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba polonă Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 12 Volume 01 P. 138  - 146

		19900629Directiva Consiliuluidin 29 iunie 1990privind o procedură comunitară de ameliorare a transparenței prețurilor la gaz și energie electrică pentru utilizatorii finali din industrie(90/377/CEE)CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolul 213,având în vedere propunerea Comisiei [1],având în vedere avizul Parlamentului European [2],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social [3],întrucât transparența prețurilor energiei, în măsura în care întărește condițiile care previn denaturarea concurenței pe piața comună, este esențială pentru realizarea și buna funcționare a pieței interne a energiei;întrucât transparența poate ajuta la eliminarea discriminărilor față de utilizatori, prin creșterea gradului de libertate a acestora în ceea ce privește alegerea între diferite surse de energie și diferiți furnizori;întrucât, în prezent, gradul de transparență variază între diversele surse de energie, precum și de la o țară sau regiune comunitară la alta, punând astfel sub semnul întrebării realizarea unei piețe interne a energiei;întrucât totuși prețul plătit de industrie în Comunitate pentru energia utilizată este unul din factorii care îi influențează competitivitatea și trebuie așadar să rămână confidențial;întrucât sistemul consumatorilor standard folosit de Biroul Statistic al Comunităților Europene (BSCE) în publicațiile sale despre prețuri și sistemul prețurilor de piață care va fi pus în aplicare pentru majoritatea utilizatorilor de energie electrică din industrie vor garanta că transparența nu devine un obstacol în calea păstrării confidențialității;întrucât este necesar să se extindă categoriile de consumatori folosite de BSCE până la limitele maxime la care se păstrează reprezentativitatea consumatorilor;întrucât, în acest mod, transparența prețului pentru utilizatorii finali este realizată fără să se pericliteze confidențialitatea necesară privind contractele; întrucât, pentru respectarea confidențialității, într-o anumită categorie de consum trebuie să existe cel puțin trei consumatori pentru ca prețul să fie publicat;întrucât aceste informații care privesc energia electrică și gazul consumate de industrie pentru utilizatori finali de energie vor permite, de asemenea, comparații cu alte surse de energie (petrol, cărbune, combustibil fosil și surse de energie regenerabile) și cu alți consumatori;întrucât întreprinderile care furnizează gaz și energie electrică, precum și consumatorii industriali de gaz și energie electrică se supun în continuare, independent de aplicarea prezentei directive, regulilor de concurență impuse prin tratat și întrucât, prin urmare, Comisia poate solicita comunicarea prețurilor și a condițiilor de vânzare;întrucât cunoașterea sistemelor de prețuri în vigoare reprezintă o parte a transparenței prețurilor;întrucât cunoașterea defalcării consumatorilor pe categorii și segmentele lor de piață respective reprezintă, de asemenea, o parte a transparenței prețurilor;întrucât comunicarea la BSCE a prețurilor și condițiilor de vânzare către consumatori și a sistemelor de prețuri în vigoare, precum și a defalcării consumatorilor pe categorii trebuie să constituie informații suficiente pentru Comisie în vederea deciderii – în funcție de necesitate – a unei acțiuni sau a unor propuneri adecvate, având în vedere situația pieței interne a energiei;întrucât informațiile raportate BSCE sunt mai credibile dacă informațiile sunt colectate chiar de către întreprinderile respective;întrucât, pentru asigurarea transparenței prețurilor, este importantă familiarizarea cu sistemul fiscal și taxele parafiscale existente în fiecare stat membru;întrucât trebuie să fie posibilă verificarea credibilității informațiilor raportate BSCE;întrucât realizarea transparenței presupune publicarea și circulația prețurilor și sistemelor de prețuri între consumatori, pe o scară cât mai largă posibil;întrucât, pentru punerea în aplicare a transparenței prețurilor la energie, sistemul trebuie să se bazeze pe metode și tehnici demonstrate, care au fost dezvoltate și aplicate de BSCE cu privire la prelucrarea, verificarea și publicarea informațiilor;întrucât, în vederea realizării pieței interne a energiei, sistemul transparenței prețurilor trebuie să devină operațional cât mai repede posibil;întrucât punerea în aplicare uniformă a prezentei directive poate avea loc doar în statele membre în care piața de gaze naturale a atins un grad suficient de dezvoltare, în special din punct de vedere al infrastructurii,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că întreprinderile care furnizează gaz și energie electrică utilizatorilor finali industriali, definiți ca în anexele I și II, comunică BSCE, în forma prevăzută la articolul 3, următoarele:1. prețurile și condițiile de vânzare a gazului și energiei electrice către utilizatori finali industriali;2. sistemele de prețuri utilizate;3. împărțirea consumatorilor și a cantităților de energie respective pe categorii de consum, pentru asigurarea reprezentativității acestor categorii la nivel național.Articolul 2(1) Întreprinderile menționate la articolul 1 culeg informațiile prevăzute la articolul 1 alineatele (1) și (2), la data de 1 ianuarie și 1 iulie ale fiecărui an. Aceste informații, redactate în conformitate cu dispozițiile menționate la articolul 3, sunt transmise BSCE și autorităților competente din statele membre în termen de două luni.(2) Pe baza informațiilor menționate la alineatul (1), BSCE publică în fiecare lună mai și noiembrie, într-o formă adecvată, prețurile la gaz și energie electrică pentru utilizatorii industriali din statele membre și sistemele de stabilire a prețurilor folosite în acest scop.(3) Informațiile prevăzute la articolul 1 alineatul (3) sunt transmise din doi în doi ani BSCE și autorităților competente din statele membre. Prima comunicare privește situația existentă la data de 1 ianuarie 1991. Aceste informații nu se publică.Articolul 3Dispozițiile de punere în aplicare privind forma, conținutul și orice alte caracteristici ale informațiilor prevăzute la articolul 1 sunt stabilite în anexele I și II.Articolul 4BSCE este obligat să nu dezvăluie acele informații care i-au fost furnizate în temeiul articolului 1 și care, prin natura lor, ar putea face obiectul confidențialității comerciale. Asemenea informații statistice confidențiale transmise la BSCE sunt accesibile doar oficialilor din cadrul BSCE și pot fi folosite exclusiv în scopuri statistice.Această dispoziție nu împiedică totuși publicarea unor asemenea informații în formă agregată, care nu permite identificarea tranzacțiilor comerciale individuale.Articolul 5În cazul în care constată anomalii statistice sau neconcordanțe semnificative în informațiile transmise în conformitate cu dispozițiile prezentei directive, BSCE poate cere autorităților naționale să permită verificarea informațiilor dezagregate corespunzătoare, precum și a metodelor de calcul sau evaluare pe care se bazează informațiile agregate, pentru a evalua, sau chiar modifica, orice informații considerate necorespunzătoare.Articolul 6Dacă este cazul, Comisia operează schimbările necesare în anexele la prezenta directivă, având în vedere problemele specifice identificate. Totuși, astfel de schimbări pot să se refere doar la elementele tehnice din anexe și nu pot fi de natură să modifice structura generală a sistemului.Articolul 7În cazul adoptării modificărilor prevăzute la articolul 6, Comisia este asistată de un comitet consultativ, format din reprezentanții statelor membre și prezidat de un reprezentant al Comisiei.Reprezentantul Comisiei prezintă comitetului un proiect cu măsurile ce urmează să fie adoptate. Comitetul își dă avizul cu privire la acest proiect în termenul pe care președintele îl poate stabili în funcție de urgența subiectului în cauză, dacă este necesar prin votare.Avizul este consemnat în procesul-verbal; în afară de aceasta, fiecare stat membru are dreptul să solicite ca poziția sa să fie consemnată în procesul-verbal.Comisia ține seama în cea mai mare măsură de avizul emis de comitet. Aceasta informează comitetul despre modul în care avizul este luat în considerare.Articolul 8O dată pe an, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social un raport de sinteză privind aplicarea prezentei directive.Articolul 9Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 iulie 1991 și informează celelalte state membre cu privire la aceasta.În cazul gazelor naturale, directiva nu se va aplica într-un stat membru decât după cinci ani de la introducerea acelei forme de energie pe piața respectivă. Data introducerii acelei surse de energie pe o piață națională este raportată Comisiei imediat, în mod explicit, de către statul membru respectiv.Articolul 10Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Luxemburg, 29 iunie 1990.Pentru ConsiliuPreședinteleM. Smith[1] JO C 257, 10.10.1989, p. 7.[2] JO C 149, 18.6.1990.[3] JO C 75, 26.3.1990, p. 18.--------------------------------------------------19900629ANEXA IDISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND GAZUL1. Sunt implicate două tipuri de gaz:(a) gaz natural;(b) gaz prelucrat [1].2. Dacă ambele tipuri de gaz se distribuie în aceeași zonă urbană sau regiune, trebuie să se raporteze informațiile privind ambele tipuri, cu excepția situației în care consumul este mai mic de 10 % din consumul total de gaz natural și gaz prelucrat în locurile sau regiunile arătate la punctul 11 de mai jos.3. Se are în vedere numai distribuția prin conducte.4. Prețurile care trebuie să fie raportate sunt prețuri plătite de consumatorul final.5. Utilizările avute în vedere sunt toate utilizări industriale.6. Sunt excluși din sistem consumatorii care folosesc gazul:(a) pentru producerea energiei electrice în centrale electrice publice;(b) pentru alte utilizări decât cele energetice (de exemplu, în industria chimică);(c) mai mult de 4186000 GJ/an (= 1163 GWh/an).7. Prețurile înregistrate se bazează pe un sistem de consumatori standard definiți pe baza nivelului și modulației (sau factorului de sarcină) [2] consumului de gaz.8. Alte elemente care ar putea avea un rol în stabilirea prețurilor (de exemplu, interuptibilitatea) se determină pentru fiecare caz în parte, adoptând întotdeauna soluția aplicată cel mai frecvent în practică.9. Prețurile trebuie să includă taxa de contorizare, taxa fixă și componenta variabilă. Ele nu includ taxa de instalare plătită inițial de consumator.10. Au fost selectați următorii consumatori standard, codificați de la I1 la I5:Consum anual | Modulație |I1 418,60 GJ sau 116300 kWh | Nu este stabilit un factor de sarcină [3] |I24186 GJ sau 1163000 kWh | 200 zile |I3 – 141860 GJ sau 11,63 GWh | 200 zile 1600 ore |I3 – 241860 GJ sau 11,63 GWh | 250 zile 4000 ore |I4 – 1418600 GJ sau 116,3 GWh | 250 zile 4000 ore |I4 – 2418600 GJ sau 116,3 GWh | 330 zile 8000 ore |I5 – 44186000 GJ sau 1163 GWh | 330 zile 8000 ore |11. Prețurile trebuie să fie înregistrate în următoarele locuri sau regiuni:—Belgia: | Bruxelles; |—Danemarca: | Copenhaga; |—Republica Federală Germania: | Hamburg, Hanovra, Weser-Ems, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt pe Main, Stuttgart, München; |—Spania: | Madrid, Barcelona, Valencia, zona de nord și zona de est; |—Franța: | Lille, Paris, Strasbourg, Marsilia, Lyon, Toulouse; |—Irlanda: | Dublin; |—Italia: | Milano, Torino, Genova, Roma, Napoli; |—Luxemburg: | orașul Luxemburg; |—Țările de Jos: | Rotterdam; |—Portugalia: | Lisabona; |—Regatul Unit: | Londra, Leeds, Birmingham. |12. Prețurile înregistrate se bazează pe tarifele, contractele, condițiile și reglementările în vigoare la începutul fiecărei perioade de șase luni (ianuarie și iunie), inclusiv eventualele rabaturi.13. Dacă există mai multe tarife posibile, se ia în considerare tariful cel mai avantajos pentru consumator, după eliminarea tarifelor care nu sunt utilizate în practică sau care se aplică doar la un număr nesemnificativ de utilizatori.14. Dacă nu există decât tarife parțiale, contracte speciale sau prețuri liber negociate, trebuie să fie înregistrat prețul cel mai des întâlnit (cel mai reprezentativ pentru condițiile de furnizare respective).15. Prețurile trebuie să fie exprimate în moneda națională pe unitate fizică de gaz [4]. Unitatea de măsură folosită este măsurată pe baza puterii calorifice brute (PCB), cum se obișnuiește în industria gazului.16. Se vor prezenta două niveluri de preț [5]:- cu toate taxele excluse;- cu toate taxele incluse (cu excepția TVA-ului deductibil).17. Trebuie raportate, de asemenea, ratele și metodele de calcul al taxelor; taxele trebuie să includă orice taxă, fie națională, regională sau locală, aplicată vânzărilor de gaz către consumatori.18. Trebuie anexată o notă explicativă cât mai detaliată posibil, care să reflecte corect sistemul de prețuri. Trebuie să se acorde o atenție deosebită oricăror schimbări intervenite de la ancheta precedentă.19. În statele membre în care o singură companie de gaz acoperă toate vânzările industriale pentru țara respectivă, informațiile sunt comunicate de compania respectivă. În alte state membre, unde una sau mai multe regiuni sunt deservite de mai multe companii de gaz, informațiile trebuie să fie comunicate de către un organism statistic independent.20. În vederea păstrării confidențialității, informațiile referitoare la prețuri sunt comunicate doar dacă în statul membru sau în regiunea respectivă există cel puțin trei consumatori în fiecare din categoriile menționate la punctul 10.[1] "Gaz prelucrat" reprezintă o energie derivată, obținută pe bază de cărbune, produse petroliere sau gaz natural de cracare, de reformare sau de amestec.Domeniul de aplicare a prezentei directive nu include gazul de sondă lichefiat (butan, propan), gazul de cocserie sau gazul de furnal.[2] Factorul de sarcină zilnic reprezintă numărul de zile care ar fi necesare pentru a prelua întregul consum anual la rata de preluare maximă zilnică:nd = QaQdmaxFactorul de sarcină orar reprezintă numărul de ore care ar fi necesare pentru a prelua întregul consum anual la rata de preluare maximă orară:nh = QaQhmaxÎn formulele de mai sus:Qavolumul consumat anual.Qdmaxpreluare zilnică maximă.Qhmaxpreluare orară maximă.[***] Dacă este necesar, 115-200 zile.[4] Dacă se folosește metrul cub, conținutul său energetic trebuie să fie exprimat în GJ, kWh sau, până în 1999, în therm.[5] Prețul fără taxe este obținut direct din tarife sau contracte. Prețul fără TVA-ul deductibil include, dacă este cazul, alte taxe specifice.--------------------------------------------------19900629ANEXA IIDISPOZIȚII SPECIALE PRIVIND ENERGIA ELECTRICĂDatele privind energia electrică raportate ca urmare a prezentei directive trebuie să conțină următoarele informații:I. Ancheta privind "Consumatorul de referință tipic" [pentru consumatori cu putere maximă absorbită (netă) de maxim 10 MW].1. Ancheta efectuată în prezent de către Comisie cu privire la prețurile la energie electrică pentru consumatorii de referință tipici din Comunitate se va extinde pentru a include două categorii de consumatori industriali de referință cu puterea maximă (netă) de 10 MW și va fi încorporată în prezenta directivă.2. În statele membre care aplică un tarif național unic, informațiile privind prețurile la energie electrică vor fi colectate într-un singur loc; pentru statele membre în care tarifele variază pe teritoriul țării, informațiile privind prețurile vor fi colectate într-o serie de locuri considerate reprezentative, după cum urmează:—Belgia | în întreaga țară; |—Republica Federală Germania | Hamburg, Hanovra, Düsseldorf, Frankfurt pe Main, Stuttgart, München, zona de vest, zona de sud; |—Danemarca | în întreaga țară; |—Spania | Madrid; |—Franța | Lille, Paris, Marsilia, Lyon, Toulouse, Strasbourg; |—Grecia | Atena; |—Irlanda | Dublin; |—Italia | Italia centrală și de nord, Italia de sud și zona insulară; |—Luxemburg | în întreaga țară; |—Țările de Jos | Rotterdam (GEB), Olanda de nord (PEN), Brabantul de nord (PNEM); |—Portugalia | Lisabona, Ponta Delgada (regiune autonomă din Azore); |—Regatul Unit | Londra, Glasgow, Leeds, Birmingham. |3. Informațiile privind prețurile la energie electrică vor fi analizate pentru următoarele nouă categorii de consumatori industriali de referință tipici:Consumator de referință | Consum anual kWh | Putere maximă kW | Durată de utilizare anuală - în ore |Ia | 30000 | 30 | 1000 |Ib | 50000 | 50 | 1000 |Ic | 160000 | 100 | 1600 |Id | 1250000 | 500 | 2500 |Ie | 2000000 | 500 | 4000 |If | 10000000 | 2500 | 4000 |Ig | 24000000 | 4000 | 6000 |Ih | 50000000 | 10000 | 5000 |Ii | 70000000 | 10000 | 7000 |Puterea maximă (netă) este preluarea maximă în orice sfert de oră, înregistrată în decurs de un an, exprimată în kW. Prețul energiei furnizate este calculat pentru cos φ = 0,90. În cazul tarifelor bazate pe jumătatea cererii orare, puterea maximă a consumatorului de referință se înmulțește cu un coeficient de 0,98. În cazul tarifelor bazate pe puterea exprimată în kVA, se face o ajustare prin împărțirea puterii maxime (nete) a consumatorului de referință, în kW, la un coeficient cos φ = 0,90.4. În cazul tarifelor bazate pe citirile privind puterea maximă care se fac mai des de o dată pe an, taxa de capacitate se înmulțește cu următorii coeficienți:TABEL CU COEFICIENȚII DE CORECȚIE A PUTERIIDurată de utilizare (ore) | Putere maximă lunară | Putere maximă la două luni | Putere maximă trimestrială | Medie a celor mai mari trei puteri maxime lunare | Medie a celor mai mari două puteri maxime lunare | Putere maximă anuală |1000 | 0,81 | 0,83 | 0,86 | 0,94 | 0,96 | 1,0 |1600 | 0,83 | 0,85 | 0,88 | 0,95 | 0,97 | 1,0 |2500 | 0,85 | 0,87 | 0,90 | 0,96 | 0,98 | 1,0 |4000 | 0,90 | 0,91 | 0,95 | 0,98 | 0,99 | 1,0 |5000 | 0,90 | 0,91 | 0,95 | 0,98 | 0,99 | 1,0 |6000 | 0,96 | 0,97 | 0,98 | 0,99 | 0,995 | 1,0 |7000 | 0,96 | 0,97 | 0,98 | 0,99 | 0,995 | 1,0 |5. Pentru tarifele cu reduceri pentru perioadele "în afara orelor de vârf", la calcularea prețului mediu pe kWh se consideră următoarele consumuri "în afara orelor de vârf":Consumator standard | Durată de utilizare anuală | Consum anual | Consum anual (în mii kWh) facturat la prețuri în afara orelor de vârf, în funcție de durata medie zilnică a perioadelor din afara orelor de vârf în fiecare interval de 24 ore |ore | mii kWh | 7 h | 8 h | 9 h | 10 h | 11 h | 12 h |Ia | 1000 | 30 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Ib | 1000 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Ic | 1600 | 160 | 11 | 13 | 16 | 19 | 22 | 25 |Id | 2500 | 1250 | 197 | 225 | 262 | 300 | 338 | 375 |Ie | 4000 | 2000 | 438 | 500 | 580 | 660 | 740 | 820 |If | 4000 | 10000 | 2190 | 2500 | 2900 | 3300 | 3700 | 4100 |Ig | 6000 | 24000 | 7140 | 8160 | 9120 | 10080 | 11040 | 12000 |Ih | 5000 | 50000 | 13100 | 15000 | 17000 | 19000 | 21000 | 23000 |Ii | 7000 | 70000 | 23300 | 26600 | 29400 | 32200 | 35000 | 37800 |Pentru perioadele din afara orelor de vârf, cu durate între cele prezentate mai sus, consumul anual de kWh în afara orelor de vârf va fi estimat prin extrapolare.Pentru orice alte perioade în afara orelor de vârf, de exemplu toată ziua de duminică, se va lua în considerare doar jumătate din numărul de ore suplimentare și se face media acestor ore pentru toate zilele dintr-un an, iar rezultatul se adaugă la perioada normală din afara orelor de vârf, înainte de a utiliza tabelul anterior.6. Ori de câte ori este posibil, prețul raportat trebuie să se bazeze pe un tarif publicat, aplicabil categoriei respective de consumatori de referință. Dacă există mai multe tarife posibile, se aplică tariful cel mai avantajos pentru consumator, după eliminarea oricăror tarife care nu sunt folosite în practică sau care se aplică unui număr marginal sau nesemnificativ de utilizatori. Dacă există numai tarife parțiale, contracte speciale sau prețuri liber negociate, se raportează doar prețul cel mai des utilizat (cel mai reprezentativ) pentru condițiile de furnizare respective.7. Dacă pentru o anumită categorie de consumatori de referință energia electrică poate fi furnizată la mai multe niveluri de tensiune, este recomandabil să se ia în considerare acel nivel de tensiune considerat cel mai reprezentativ pentru categoria de consumatori de referință respectivă. Acest principiu este aplicabil altor parametri care nu sunt specificați în prezenta directivă.8. Prețul pe kWh trebuie să fie calculat în așa fel încât să includă toate taxele fixe care se plătesc (de exemplu, taxa de contorizare, taxele fixe sau taxele de capacitate etc.), precum și taxele pentru energia consumată. Prin urmare, reprezintă suma totală care se plătește, după deducerea oricăror prime sau rabaturi, pentru tipul de consum în cauză, împărțită la consumul total. Totuși, nu trebuie să fie incluse taxele de racordare inițiale. Cu toate că informațiile trebuie să fie furnizate de două ori pe an, calculele au la bază cifrele de consum anual, pentru a evita variațiile sezoniere.9. Prețurile sunt exprimate în moneda națională pe kWh [1]:- cu toate taxele excluse;- cu toate taxele incluse (cu excepția TVA-ului deductibil).Trebuie raportate, de asemenea, valoarea și metodele de calcul al taxelor, care trebuie să includă orice taxă, fie națională, regională sau locală, aplicată vânzărilor de energie electrică pentru consumatori.10. Trebuie anexată o notă explicativă cât mai detaliată posibil, care să reflecte corect sistemul de prețuri. Trebuie să se acorde o atenție deosebită oricăror schimbări intervenite de la ancheta precedentă.11. În statele membre unde o singură companie acoperă toate vânzările industriale pentru țara respectivă, informațiile trebuie comunicate de compania respectivă. În alte state membre, unde una sau mai multe regiuni sunt deservite de mai mult de o companie, informațiile trebuie să fie comunicate de către un organism statistic independent.II. Ancheta privind "prețul de referință" (pentru consumatori cu putere maximă peste 10 MW)12. Pentru a urmări prețurile aplicate consumatorilor industriali cu puteri peste 10 MW, se introduce un sistem nou, bazat pe "prețurile de referință", definit mai jos.13. În toate statele membre, cu excepția Republicii Federale Germania și a Regatului Unit, variațiile în structura taxelor și prețurilor facturate pentru marii consumatori industriali în interiorul unei țări sunt relativ mici; prețurile de referință și informațiile asociate trebuie să fie comunicate și publicate pentru statul membru respectiv în mod unitar. Cu toate acestea, în Republica Federală Germania și în Regatul Unit pot exista variații geografice semnificative, de aceea informațiile pentru aceste două state membre trebuie să fie comunicate și publicate pentru câte trei zone în fiecare caz în parte, după cum urmează:Statul membru | Zonele |Republica Federală Germania [2]: | —nord/centru; |—vest; |—sud; |Regatul Unit: | —Anglia și Țara Galilor; |—Scoția; |—Irlanda de Nord. |14. Pentru fiecare stat membru, prețurile de referință și informațiile asociate trebuie să fie raportate, așa cum se specifică la punctul 13 de mai sus, pentru trei clase de mari consumatori industriali, respectiv acei consumatori industriali cu puteri maxime în gama:- 25 MW, cuprinzând consumatorii cu puteri maxime (nete) între 17,5 și 37,5 MW,- 50 MW, cuprinzând consumatorii cu puteri maxime (nete) între 37,5 și 62,5 MW și- 75 MW, cuprinzând consumatorii cu puteri maxime (nete) între 62,5 și 75 MW.În aceste categorii de putere sunt incluși toți consumatorii industriali care își produc singuri o parte din energia electrică, cu toate că trebuie să se raporteze doar informațiile privind consumul de energie electrică achiziționată de la furnizorii publici.15. Prețul de referință pentru o anumită categorie de putere (de exemplu, 25 MW) este prețul mediu facturat pe kWh pentru un consumator industrial teoretic la care se aplică "prețul de referință", cu o putere normală de circa 25 MW, dar înainte de aplicarea oricăror reduceri pentru "factori speciali", care trebuie să fie raportate separat (a se vedea punctul 16 de mai jos). Caracteristicile cererii pentru acest consumator industrial cu "preț de referință" trebuie să fie cât mai reprezentative posibil (făcând abstracție de "factorii speciali") pentru toți consumatorii industriali din categoria respectivă.Pentru a asigura omogenitatea, Comisia va defini caracteristicile cererii aplicabile consumatorilor cu "preț de referință" din fiecare categorie (adică 25 MW, 50 MW și 75 MW); aceste caracteristici vor fi utilizate, dacă este cazul, de furnizorii de energie electrică. Dacă aceste caracteristici nu sunt adecvate pentru un furnizor de energie electrică, acesta își poate defini propriile caracteristici ale cererii pentru consumatorii cu "prețuri de referință"; acestea sunt supuse aprobării Comisiei. De exemplu, aceste caracteristici ale cererii se referă la factorul de sarcină (de exemplu, 7000 ore, unde 7000 ore reprezintă numărul de ore pentru care puterea absorbită trebuie să rămână la valoarea maximă pentru a obține consumul anual) și distribuția consumului pe diferite tranșe tarifare pe zone orare (de exemplu, ore de vârf, în afara orelor de vârf etc.).16. Prețurile de referință trebuie să fie calculate în așa fel încât să includă toate taxele fixe facturate (de exemplu, taxa de contorizare, taxele fixe sau taxele de capacitate, etc.), precum și taxele pentru energia consumată. Totuși, nu se includ taxele de racordare inițiale. Deși informațiile trebuie să fie furnizate de două ori pe an, se vor folosi informațiile de consum anual, pentru a evita variațiile sezoniere. Trebuie să se explice modul în care este calculat prețul de referință, inclusiv includerea oricăror taxe fixe.17. Pentru fiecare preț de referință trebuie să se descrie o serie de "factori speciali" care se pot aplica pentru reducerea prețului energiei electrice (de exemplu, clauzele de interuptibilitate) și să se indice volumul reducerii respective (de exemplu, 6, 8, 10 %). Acești factori speciali trebuie să fie reprezentativi pentru factorii aplicabili consumatorilor alimentați de la furnizorul de energie care face raportarea, în clasa de putere respectivă.18. În statele membre unde există mai mult de un furnizor de energie electrică, fiecare din acești furnizori trebuie să pună la dispoziția unui organism statistic independent prețurile de referință respective și informațiile corespunzătoare (privind caracteristicile consumatorului teoretic (punctul 15), factorii speciali și reducerile de preț (punctul 17). Aceste organisme transmit apoi administrației naționale și BSCE prețul de referință cel mai scăzut și cel mai ridicat pentru statul membru respectiv (sau pentru fiecare regiune, dacă este cazul), pentru fiecare clasă de putere în parte, împreună cu informațiile asociate acelor prețuri de referință. În cazul celorlalte state membre, unde un singur furnizor de energie acoperă întreaga țară, informațiile trebuie raportate direct și simultan administrației naționale și BSCE.19. În interesul păstrării confidențialității, prețurile de referință și informațiile asociate sunt raportate de către furnizorul național sau organismul statistic independent, după caz (a se vedea punctul 18 de mai sus), numai dacă în statul membru sau regiunea implicată există cel puțin trei consumatori în clasa de putere respectivă.20. Prețurile de referință trebuie să fie exprimate în modul indicat la punctul 9.21. De asemenea, din doi în doi ani, furnizorii de energie electrică trebuie să raporteze informații privind numărul de consumatori din fiecare clasă de putere (adică, 17,5 până la 37,5 MW, 37,5 până la 62,5 MW și 62,5 până la 75 MW), precum și consumul total anual al consumatorilor din fiecare clasă (în GWh). Informațiile cerute potrivit punctului 18 trebuie să fie comunicate fie prin intermediul unui organism statistic independent care va agrega informațiile pentru întregul stat membru, fie direct și simultan către administrația națională și BSCE. Informațiile solicitate potrivit prezentului alineat vor avea caracter confidențial și nu se vor da publicității.[1] Prețul fără toate taxele este rezultatul direct al aplicării tarifelor sau contractelor. Prețul fără TVA-ul deductibil include orice alte taxe specifice.--------------------------------------------------


title: Directiva 97/69/CE a Comisiei din 5 decembrie 1997 de efectuare a celei de-a douăzeci și treia adaptări la progresul tehnic a Directivei 67/548/CEE a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoaseText cu relevanță pentru SEE.

text:
Anunţ juridic important

|

31997L0069

Official Journal L 343 , 13/12/1997 P. 0019 - 0024 Ediţie specială în limba cehă Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba estonă Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba letonă Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba malteză Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba polonă Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 13 Volume 019 P. 357  - 362

		19971205Directiva 97/69/CE a Comisieidin 5 decembrie 1997de efectuare a celei de-a douăzeci și treia adaptări la progresul tehnic a Directivei 67/548/CEE a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase(Text cu relevanță pentru SEE)COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 67/548/CEE a Consiliului din 27 iunie 1967 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase [1], astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 95/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului [2] și, în special articolul 28 al acestuia,întrucât anexa I la Directiva 67/548/CEE conține o listă cu substanțe periculoase, cuprinzând specificații privind clasificarea și etichetarea fiecărei substanțe sau grupe de substanțe;întrucât studiile de laborator au demonstrat că anumite fibre artificiale (de silicat) de sticlă au efecte cancerigene; întrucât anumite examene epidemiologice au creat îngrijorare în ceea ce privește efectele fibrelor artificiale (de silicat) de sticlă asupra sănătății;întrucât se impune astfel adaptarea și completarea listei de substanțe periculoase din anexa I la directivă, în special pentru a include anumite fibre artificiale (de silicat) de sticlă; întrucât este necesară, în consecință, modificarea prefeței la anexa I astfel încât să includă observațiile și detaliile privind identificarea, clasificarea și etichetarea fibrelor artificiale (de silicat) de sticlă;întrucât se justifică, în stadiul actual al cunoștințelor, excluderea, în anumite condiții, a unor fibre artificiale (de silicat) de sticlă din categoria de substanțe cancerigene; întrucât această posibilitate trebuie reanalizată în temeiul evoluțiilor științifice și tehnice, în special din domeniul testelor de cancerigenitate;întrucât sigla "CEE" apare în anumite dispoziții ale anexelor I și VI la Directiva 67/548/CEE;întrucât articolul G din Tratatul privind Uniunea Europeană a înlocuit termenul "Comunitatea Economică Europeană" cu termenul "Comunitatea Europeană"; întrucât se impune înlocuirea în consecință a siglei "CEE" cu sigla "CE" în dispozițiile amintite mai sus;întrucât Directiva 96/56/CE a modificat în mod corespunzător articolele 21 și 23 din Directiva 67/548/CEE, autorizând până la 31 decembrie 2000 introducerea pe piață a substanțelor periculoase cu etichete purtând "numărul CEE" și mențiunea "etichetă CEE";întrucât măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru adaptarea la progresul tehnic a directivelor privind eliminarea barierelor tehnice din calea comerțului cu substanțe și preparate periculoase,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Directiva 67/548/CEE se modifică după cum urmează:1. Anexa I se modifică după cum urmează:(a) al cincilea alineat al capitolului intitulat "Nomenclatura" din Cuvântul introductiv se înlocuiește cu următorul text:"La articolul 23 alineatul (2) litera (a) se prevede că, în cazul substanțelor care apar în anexa I, denumirea substanței folosite pe etichetă trebuie să corespundă cu una dintre denumirile menționate în anexă. Pentru anumite substanțe, s-au adăugat informații suplimentare între paranteze drepte pentru a facilita identificarea substanței. Aceste informații suplimentare nu trebuie să fie prevăzute în mod obligatoriu pe etichetă.";(b) nota A din Cuvântul introductiv se înlocuiește cu următorul text:"Nota A:Numele substanței trebuie să apară pe etichetă în forma uneia dintre denumirile prevăzute în anexa I [articolul 23 alineatul (2) litera (a)].La anexa I se face uneori uz de o descriere generală de tipul "compuși de…" sau "săruri de…". În acest caz, fabricantul sau orice altă persoană care introduce pe piață o astfel de substanță trebuie să precizeze pe etichetă denumirea corectă, ținând seama de capitolul "Nomenclatorul" din Cuvântul introductiv.Exemplu: pentru BeCl2: clorură de beriliu.";(c) notele Q și R care urmează se adaugă la Cuvântul introductiv:"Nota Q:Clasificarea drept cancerigenă nu se aplică dacă se poate stabili că substanța îndeplinește una dintre următoarele condiții:- un test de biorezistență pe termen scurt prin inhalare a demonstrat că fibrele cu o lungime mai mare de 20 μm au un timp de înjumătățire mediu mai mic de 10 zile;- un test de biorezistență pe termen scurt prin instilație intratraheală a demonstrat că fibrele cu o lungime mai mare de 20 μm au un timp de înjumătățire mediu mai mic de 40 de zile;- un test intraperitoneal adecvat nu a scos în evidență nici o dovadă de exces de efect cancerigen;- un test adecvat pe termen lung prin inhalare nu a semnalat modificări neoplazice sau patogene.Nota R:Clasificarea drept cancerigene nu se aplică obligatoriu fibrelor cu un diametru mediu geometric ponderat pe lungime, fără două erori tip, mai mare de 6 μm.";(d) se adaugă termenii din anexa la prezenta directivă;(e) toate referințele "număr CEE" se înlocuiesc cu "număr CE".2. Anexa VI se modifică după cum urmează:(a) toate referințele "număr CEE" se înlocuiesc cu "număr CE";(b) toate referințele "etichetă CEE" se înlocuiesc cu "etichetă CE".Articolul 2În termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia evaluează dezvoltările științifice și adoptă măsuri de eliminare sau modificare a notei Q.Articolul 3(1) Statele membre adoptă și pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 16 decembrie 1998. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.(2) Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 1, statele membre permit până la 31 decembrie 2000 introducerea pe piață a substanțelor cu etichete purtând "numărul CEE" sau mențiunea "etichetă CEE".Articolul 4Prezenta directivă intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.Articolul 5Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, 5 decembrie 1997.Pentru ComisieRitt BjerregaardMembru al Comisiei[1] JO L 196, 16.8.1967, p. 1.[2] JO L 236, 18.9.1996, p. 35.--------------------------------------------------19971205ANEXĂ+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Directiva Consiliului din 18 februarie 1969 de modificare a Directivei Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale

text:
               03/Volumul 01

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               119

         31969L0060

               L 048/1

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA CONSILIULUI

   din 18 februarie 1969
   de modificare a Directivei Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale
   (69/60/CEE)
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolele 43 și 100,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Parlamentului European (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social,
   întrucât este oportun să se modifice anumite dispoziții ale Directivei Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale (2);
   întrucât este necesar să se completeze dispozițiile tranzitorii și să se permită utilizarea semințelor din generații anterioare semințelor de bază;
   întrucât este necesar să se înscrie în directivă o nouă specie de cereale și să se fixeze condiții minime în privința acesteia;
   întrucât dacă, pe teritoriul unui stat membru, nu există în mod normal reproducere și comercializare a semințelor din anumite specii, este necesar să se prevadă posibilitatea de a scuti acest stat membru, în conformitate cu procedura Comitetului permanent pentru semințe și material săditor pentru agricultură, horticultură și silvicultură, de la aplicarea dispozițiilor directivei în ceea ce privește speciile în cauză;
   întrucât este necesar să se prevadă anumite simplificări pentru procedura de marcare, precum și o modificare a culorii etichetei pentru semințele care trebuie să îndeplinească cerințe mai puțin stricte,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale se modifică în conformitate cu articolele următoare.
   Articolul 2
   (1)   La articolul 2 alineatul (1) partea A, după cuvintele „Oryza sativa L. Orez”, se adaugă cuvintele „Phalaris canariensis L. Iarba-cănărașului”.
   (2)   La articolul 2 alineatul (1) partea C, după cuvintele „grâu spelt, secară” și la partea E după cuvintele „secară, porumb” se adaugă o virgulă și cuvântul „iarba-cănărașului”.
   (3)   Textul articolului 2 alineatul (1) partea E litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

               „(a)

               care provin direct din semințe de bază sau, la cererea amelioratorului, din semințe dintr-o generație anterioară semințelor de bază care pot îndeplini și care au îndeplinit, cu ocazia unei examinări oficiale, condițiile prevăzute în anexele I și II pentru semințele de bază;”.

         (4)   Textul articolului 2 alineatul (1) partea F litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

               „(a)

               care provin direct din semințe de bază sau, la cererea amelioratorului, din semințe dintr-o generație anterioară semințelor de bază care au îndeplinit, cu ocazia unei examinări oficiale, condițiile prevăzute în anexele I și II pentru semințele de bază;”.

         (5)   Textul articolului 2 alineatul (1) partea G litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

               „(a)

               care provin direct din semințe de bază, din semințe certificate din prima reproducere sau, la cererea amelioratorului, din semințe dintr-o generație anterioară semințelor de bază care au îndeplinit, cu ocazia unei examinări oficiale, condițiile prevăzute în anexele I și II pentru semințele de bază;”.

         (6)   La articolul 2 alineatul (2), se adaugă litera (c) următoare:

               „(c)

               pe o perioadă tranzitorie de cel mult trei ani de la punerea în aplicare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma dispozițiilor prezentei directive și prin derogare de la alineatul (1) părțile E, F și G, să certifice ca semințe certificate semințe care provin direct din semințele controlate oficial într-un stat membru în conformitate cu sistemul actual și care oferă aceleași garanții ca și semințele de bază certificate în conformitate cu principiile din prezenta directivă; această dispoziție se aplică prin analogie semințelor certificate din prima reproducere menționate la alineatul (1) partea G.”

         Articolul 3
   La articolul 4 alineatul (1) litera (b), cuvintele „de porumb” se elimină.
   Articolul 4
   La articolul 8 alineatul (1), cuvântul „livrări” se înlocuiește cu cuvântul „loturi”.
   Articolul 5
   Textul articolului 9 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

      „(2)   Ambalajele desigilate nu pot fi resigilate, o dată sau de mai multe ori, decât în mod oficial. În acest caz, se menționează, de asemenea, pe eticheta prevăzută la articolul 10 alineatul (1), ultima resigilare, data efectuării acesteia și serviciul care a realizat-o.”

   Articolul 6
   Textul articolului 10 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

               „(b)

               conțin, în interior, o notă oficială de aceeași culoare ca aceea a etichetei care reproduce indicațiile prevăzute în anexa IV partea A litera (a) punctele 3, 4 și 5 pentru etichetă; această notă nu este absolut necesară, dacă indicațiile în cauză sunt imprimate pe ambalaj în mod indelebil.”

         Articolul 7
   Textul articolului 15 se înlocuiește cu următorul text:

      „Articolul 15
      (1)   Statele membre prevăd că semințele de cereale provenite direct din semințe de bază sau din semințe certificate din prima reproducere, certificate într-un stat membru și recoltate în alt stat membru sau într-o țară terță, pot fi certificate în statul care produce semințele de bază sau semințele certificate din prima reproducere, dacă au fost supuse pe câmpul de producție unei inspecții la fața locului care a îndeplinit condițiile prevăzute în anexa I și dacă s-a constatat, cu ocazia unei examinări oficiale, că s-au respectat condițiile prevăzute în anexa II pentru semințele certificate.
      (2)   Alineatul (1) se aplică în același mod certificării semințelor certificate provenite direct din semințe dintr-o generație anterioară semințelor de bază care pot îndeplini și care au îndeplinit, cu ocazia unei examinări oficiale, condițiile prevăzute în anexele I și II pentru semințele de bază.”

   Articolul 8
   La articolul 16 alineatul (2), data menționată în ultima teză se înlocuiește cu data de „1 iulie 1970”.
   Articolul 9
   La articolul 17 alineatul (2), cuvintele „galben închis” se înlocuiesc cu cuvintele „cafeniu închis”.
   Articolul 10
   Se adaugă articolul 23a după cum urmează:

      „Articolul 23a
      În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21, un stat membru poate fi scutit, la cerere, total sau parțial, de aplicarea dispozițiilor prezentei directive pentru anumite specii, dacă nu există în mod normal reproducere și comercializare de semințe din aceste specii pe teritoriul său.”

   Articolul 11
   În anexa I punctul 2 partea A și punctul 4, se adaugă o virgulă și cuvintele „iarba-cănărașului” după cuvântul „secară”, de fiecare dată când apare acesta.
   Articolul 12
   (1   Textul anexei II punctul 2 a doua teză se înlocuiește cu următorul text:

      „Se tolerează un fragment de Claviceps purpurea per 500 grame pentru semințele de bază și trei bucăți sau fragmente de Claviceps purpurea pentru semințele certificate.”

   (2)   În anexa II punctul 3 partea A litera (a) punctele (bb) și (cc), precum și la litera (c) punctul (bb), cifra „5” care figurează în a șaptea coloană se înlocuiește cu cifra „7”.
   (3)   În anexa II punctul 3 partea A litera (b), a șaptea coloană se modifică după cum urmează:

               (a)

               la punctul (aa): cuvintele „1 sămânță roșie” se înlocuiesc cu cuvintele „2 semințe roșii”;

               (b)

               la punctul (bb): cifra „2” se înlocuiește cu cifra „5”;

               (c)

               la punctul (cc): cifra „3” se înlocuiește cu cifra „5”.

         (4)   În anexa II punctul 3 partea A litera (d) punctul (aa) a șasea coloană, după cifra „0” se adaugă următoarele cuvinte:

      „(în 250 grame)”.

   (5)   În anexa II punctul 3 partea A, se adaugă litera (e) următoare:

                  (e)   Iarba-cănărașului

                  (aa)   Semințe de bază

                  75

                  98

                  4

                  1

                  0

                     Avena fatua,

                     Avena sterilis

                  (bb)   Semințe certificate

                  75

                  98

                  10

                  5

                     Avena ludoviciana sau Lolium temulentum”

   (6)   În anexa II punctul 3, se adaugă partea C următoare:

      C.   Caracteristică specială pentru conținutul maxim de semințe din speciile Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana și Lolium temulentum:
      Prezența unei semințe de Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana sau Lolium temulentum într-o probă de 500 grame nu este considerată impuritate, dacă o a doua probă de 500 grame nu prezintă nici o urmă de Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana sau Lolium temulentum.”

   Articolul 13
   (1)   Textul anexei IV partea A litera (a) punctele 1 și 2 se înlocuiește cu următorul text:

         «Norme și standarde C.E.E.»

      2.   Serviciu de certificare și stat membru sau sigla acestora.”

   (2)   Totuși, etichetele care conțin mențiunea prevăzută în anexa IV partea A litera (a) punctul 1 din Directiva Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale pot fi utilizate până la 30 iunie 1970 cel târziu.
   Articolul 14
   Statele membre pun în aplicare, până la 1 iulie 1969 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma dispozițiilor prezentei directive. Statele membre informează imediat Comisia cu privire la aceasta.
   Articolul 15
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 1969.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. P. BUCHLER

      (1)  JO C 108, 19.10.1968, p. 30.

      (2)  JO 125, 11.7.1966, p. 2309/66.


title: Directiva 1999/54/CE a Comisiei din 26 mai 1999 de modificare a Directivei 66/402/CEE a Consiliului privind comercializarea semințelor de cereale

text:
               03/Volumul 28

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               58

         31999L0054

               L 142/30

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 1999/54/CE A COMISIEI

   din 26 mai 1999
   de modificare a Directivei 66/402/CEE a Consiliului privind comercializarea semințelor de cereale
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 66/402/CEE a Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale (1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 1999/8/CE (2), în special articolul 2 alineatul (1b) și articolul 21b,

               (1)

               Întrucât directiva menționată prevede includerea hibrizilor de triticală autogamă în sfera sa de aplicare și abilitează Comisia să adopte modificările necesare ale definițiilor de la articolul 2 alineatul (1) din această directivă; întrucât, ținând cont de importanța sporită în Comunitate a hibrizilor de triticală autogamă, se impune includerea acestora în sfera de aplicare a directivei și, în consecință, adoptarea modificărilor necesare ale definițiilor „semințelor de bază” și „semințelor certificate”.

               (2)

               Întrucât directiva menționată anterior nu stabilește condițiile pe care trebuie să le îndeplinească cultura și semințele de hibrizi de Avena sativa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Triticum aestivum, Triticum durum, Triticum speltași Triticosecale autogame; întrucât se pot stabili aceste condiții, iar anexele I și II la Directiva 66/402/CEE pot fi modificate în consecință; întrucât, ținând seama de importanța sporită în Comunitate a acestor hibrizi, se impune stabilirea condițiilor pe care trebuie să le îndeplinească cultura și semințele, în special în cazul în care semințele sunt produse prin intermediul unui agent chimic de hibridare.

               (3)

               Întrucât măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material săditor pentru agricultură, horticultură și silvicultură,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva 66/402/CEE se modifică după cum urmează:

               1.

               La articolul 2 alineatul (1) litera Ca, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
               „Semințe de bază (hibrizi de ovăz, de orz, de orez, de secară, de grâu, de grâu dur, de grâu spelt și de triticală autogamă)”.

               2.

               La articolul 2 alineatul (1) litera E, teza introductivă se înlocuiește cu textul următor:
               „Semințe certificate (iarba-cănărașului, alta decât hibrizii săi, secară, sorg, iarbă de Sudan, porumb și hibrizi de ovăz, de orz, de grâu, de grâu dur, de grâu spelt și de triticală autogamă): semințe”.

               3.

               La punctul 3 din anexa I, prima și a doua teză se înlocuiesc cu textul următor:
               „Cultura prezintă o identitate și o puritate a soiului suficiente sau, în cazul unei culturi a unei linii consangvinizate, o identitate și o puritate suficiente din punctul de vedere al caracteristicilor sale. În ceea ce privește producția de semințe din soiuri hibride, dispozițiile menționate anterior se aplică, de asemenea, caracteristicilor componentelor, inclusiv sterilitatea bărbătească și restaurarea fertilității”.

               4.

               La anexa 1, se inserează următorul punct 3b:

                           „3b.

                           Culturi destinate producției de semințe certificate de hibrizi de ovăz, de orz, de orez, de grâu, de grâu dur, de grâu spelt și de triticală autogamă.

                                       (a)

                                       Cultura respectă următoarele standarde în ceea ce privește distanțele față de sursele învecinate de polen care ar putea să provoace o polenizare străină nedorită:

                                                   —

                                                   distanța minimă dintre componenta femeiască și orice alt soi din aceeași specie este de 25 m, mai puțin față de o cultură a componentei bărbătești;

                                                   —

                                                   această distanță poate să nu fie luată în considerare dacă există o protecție suficientă împotriva oricărei polenizări străine nedorită.

                                       (b)

                                       Cultura prezintă o identitate și o puritate suficiente în ceea ce privește caracteristicile componentelor sale.
                                       Dacă semințele sunt produse prin intermediul unui agent chimic de hibridare, cultura respectă standardele și celelalte condiții de mai jos:

                                                   (i)

                                                   puritatea minimă a soiului pentru fiecare componentă este după cum urmează:

                                                               —

                                                               ovăz, orz, orez, grâu, grâu dur și grâu spelt: 99,7 %;

                                                               —

                                                               triticală autogamă: 99,0 %;

                                                   (ii)

                                                   hibriditatea minimă trebuie să fie de 95 %. Rata de hibridare se evaluează conform metodelor internaționale în vigoare, în măsura în care există astfel de metode. Dacă hibriditatea se determină în cursul controlului semințelor prealabil certificării, nu este necesară evaluarea ratei de hibriditate în cursul inspecțiilor în câmp.”

               5.

               La punctul 1 din anexa II, prima și a doua teză se înlocuiesc cu următorul text:
               „Semințele prezintă o identitate și o puritate a soiului suficiente sau, în cazul semințelor unei linii consangvinizate, o identitate și o puritate suficiente în ceea ce privește caracteristicile sale. În ceea ce privește semințele din soiuri hibride, dispozițiile menționate anterior se aplică, de asemenea, caracteristicilor componentelor.”

               6.

               În subtitlul punctului 1A.(a) din anexa II, după „Triticală” se inserează cuvintele „altele decât hibrizii”.

               7.

               La punctul 1A.(a) din anexa II se adaugă partea următoare:

                           „Ab.

                           Hibrizi de ovăz, de orz, de orez, de grâu, de grâu dur, de grâu spelt și de triticală autogamă.
                           Puritatea minimă a soiului pentru semințele din categoria «semințe certificate» este de 90 %. Aceasta se examinează în cadrul testelor oficiale postcontrol, efectuate pe o proporție adecvată de eșantioane.”

         Articolul 2
   (1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare aducerii la îndeplinire a prezentei directive până la 1 iulie 2000 cel târziu. Statele membre informează imediat Comisia cu privire la aceasta.
   (2)   Când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere în momentul publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (3)   Statele membre comunică Comisiei textul dispozițiilor de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 26 mai 1999.

            Pentru Comisie

         Franz FISCHLER

            Membru al Comisiei

      (1)  JO 125, 11.7.1966, p. 2309/66.

      (2)  JO L 50, 26.2.1999, p. 26.


title: Directiva Comisiei din 22 noiembrie 1979 de adaptare la progresul tehnic a Directivei 74/347/CEE a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la câmpul vizual și la ștergătoarele de parbriz ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roți

text:
               13/Volumul 05

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               79

         31979L1073

               L 331/20

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA COMISIEI

   din 22 noiembrie 1979
   de adaptare la progresul tehnic a Directivei 74/347/CEE a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la câmpul vizual și la ștergătoarele de parbriz ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roți
   (79/1073/CEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene,
   având în vedere Directiva 74/150/CEE a Consiliului din 4 martie 1974 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la omologarea tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 79/694/CEE (2), în special articolele 11, 12 și 13,
   având în vedere Directiva 74/347/CEE a Consiliului din 25 iunie 1974 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la câmpul vizual și la ștergătoarele de parbriz ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (3),
   având în vedere Directiva 77/536/CEE a Consiliului din 28 iunie 1977 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la dispozitivele de protecție în caz de răsturnare a tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (4),
   întrucât, având în vedere experiența acumulată și ținând seama de dispozițiile adoptate cu privire la dispozitivele de protecție în caz de răsturnare care afectează configurația acelor părți ale suprastructurii tractorului care prezintă importanță pentru câmpul vizual, este posibilă în prezent adaptarea la progresul tehnic a dispozițiilor referitoare la câmpul vizual;
   întrucât cerințele de siguranță a circulației pentru tractoarele agricole sau forestiere pe roți au devenit mai severe;
   întrucât măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru adaptarea la progresul tehnic a directivelor în vederea eliminării barierelor tehnice în realizarea comerțului în sectorul tractoarelor agricole și forestiere,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva 74/347/CEE se modifică după cum urmează:

               1.

               Cuvintele „câmpul vizual sau” se elimină din articolele 2 și 3.

               2.

               După articolul 3 se inserează un nou articol 3a:
               „Articolul 3a
               (1)   De la 1 mai 1980, statele membre nu pot, din motive referitoare la câmpul vizual al tractoarelor:

                           —

                           refuza, pentru un tip de tractor, acordarea omologării CEE de tip, eliberarea documentului menționat la articolul 10 alineatul (1) ultima liniuță din Directiva 74/150/CEE sau acordarea omologării de tip naționale și nici

                           —

                           interzice punerea în circulație a tractoarelor,

                     în cazul în care câmpul vizual al acestui tip de tractor sau al acestor tractoare este conform cu dispozițiile prezentei directive.
               (2)   De la 1 octombrie 1980, statele membre:

                           —

                           nu mai pot elibera documentul menționat la articolul 10 alineatul (1) ultima liniuță din Directiva 74/150/CEE pentru nici un tip de tractor al cărui câmp vizual nu este conform cu dispozițiile prezentei directive;

                           —

                           pot refuza acordarea omologării de tip naționale pentru un tip de tractor al cărui câmp vizual nu este conform cu dispozițiile prezentei directive.

                     (3)   De la 1 ianuarie 1983, statele membre pot interzice punerea în circulație a oricărui tractor al cărui câmp vizual nu este conform cu dispozițiile prezentei directive.”

               3.

               Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

         Articolul 2
   Statele membre pun în aplicare actele necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 30 aprilie 1980 și informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 22 noiembrie 1979.

            Pentru Comisie

         Étienne DAVIGNON

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 84, 28.3.1974, p. 10.

      (2)  JO L 205, 13.8.1979, p. 17.

      (3)  JO L 191, 15.7.1974, p. 5.

      (4)  JO L 220, 29.8.1977, p. 1.
   ANEXA
   Punctul 1.4. se înlocuiește cu următorul text:

      „Efectul de mascare
      Prin «efect de mascare» înțelegem coardele sectoarelor semicercului de vizibilitate care nu pot fi văzute din cauza elementelor de construcție, cum ar fi stâlpii capotei, ștuțurile de aspirație a aerului sau de ventilație și cadrul parbrizului.”

   Punctul 2.2.1.1 se înlocuiește cu următorul text:

      „Tractorul trebuie amplasat pe o suprafață plană, după cum se indică în figura 2. Pe un suport orizontal, la același nivel ca și punctul de referință, trebuie montate două surse de lumină punctiformă, de exemplu 2 × 150 W, 12 V, așezate simetric față de punctul de referință și la o distanță de 65 mm una de cealaltă. Suportul trebuie să poată pivota în centru în jurul unei axe verticale care trece prin punctul de referință. La măsurarea efectelor de mascare, suportul trebuie să fie astfel orientat încât dreapta care unește cele două surse de lumină să fie perpendiculară pe dreapta care unește elementul de mascare și punctul de referință.
      Silueta (zona de umbră) proiectată pe semicercul de vizibilitate de elementul de mascare, atunci când sursele de lumină sunt aprinse simultan sau alternativ, trebuie măsurată ca efect de mascare în conformitate cu punctul 1.4 (figura 3).”

   Punctul 2.2.1.2 se înlocuiește cu următorul text:

      „Efectele de mascare nu trebuie să depășească 700 mm.”

   Punctul 2.2.1.3 se înlocuiește cu următorul text:

      „Efectele de mascare datorate elementelor învecinate de construcție cu o lățime de peste 80 mm trebuie să fie dispuse astfel încât segmentul de dreaptă care unește centrele a două astfel de efecte de mascare - măsurat în calitate de coardă a semicercului de vizibilitate - să aibă o lungime de cel puțin 2 200 mm.”

   Punctul 2.2.1.5 se înlocuiește cu următorul text:

      „În afara câmpului vizual, efectele de mascare mai mari de 700 mm, dar mai mici de 1 500 mm sunt totuși admise în cazul în care elementele care le proiectează nu pot avea altă formă, nici nu pot fi amplasate în altă parte: de fiecare parte pot exista fie un număr total de două astfel de efecte de mascare, dintre care unul nu depășește 700 mm, și celălalt nu depășește 1 500 mm, fie două asemenea efecte de mascare, nici unul nedepășind 1 200 mm.”

   Punctul 2.2.2.1 se înlocuiește cu următorul text:

      „Ca alternativă la procedura stabilită la punctul 2.2.1, admisibilitatea efectelor de mascare individuale poate fi verificată și matematic. Cerințele punctelor 2.2.1.2, 2.2.1.3, 2.2.1.4, 2.2.1.5 și 2.2.1.6 reglementează mărimea, repartizarea și numărul efectelor de mascare.”

   Punctul 2.5 se înlocuiește cu următorul text:

      „În vederea determinării efectelor de mascare în sectorul de vizibilitate, efectele de mascare proiectate de cadrul parbrizului și orice alte obstacole pot fi considerate, în conformitate cu dispozițiile punctului 2.2.1.4, ca un efect unic, cu condiția ca distanța dintre punctele extreme exterioare ale acestui efect de mascare să nu depășească 700 mm.”

   La figura 2, desenul se înlocuiește cu următorul desen: