title: Directiva 2001/102/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001 de modificare a Directivei 1999/29/CE privind substanțele și produsele nedorite din hrana pentru animaleText cu relevanță pentru SEE.

text:
               03/Volumul 40

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               179

         32001L0102

               L 006/45

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 2001/102/CE A CONSILIULUI

   din 27 noiembrie 2001
   de modificare a Directivei 1999/29/CE privind substanțele și produsele nedorite din hrana pentru animale
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 1999/29/CE a Consiliului din 22 aprilie 1999 privind substanțele și produsele nedorite din hrana pentru animale (1), în special articolul 10 litera (a),
   având în vedere propunerea Comisiei,
   întrucât:

               (1)

               Directiva 1999/29/CE prevede că materiile prime pentru furaje pot fi puse în circulație în Comunitate numai dacă sunt de calitate bună, originală și comercială.

               (2)

               Termenul „dioxine” desemnează un grup de 75 de dibenzo-p-dioxine policlorurate („PCDD”) și 135 de congeneri policlorurați ai dibenzofuranilor („PCDF”), dintre care 17 reprezintă un risc toxicologic. Cel mai toxic congener este 2,3,7,8-dibenzodioxina-p-tetraclorurată (TCDD), clasificată de Agenția Internațională de Cercetare în Domeniul Cancerului și de alte organizații internaționale prestigioase drept substanță cancerigenă recunoscută pentru om. Comitetul științific pentru alimentație („SCF”), în acord cu Organizația Mondială a Sănătății („OMS”), a constatat că efectul cancerigen al dioxinelor nu se manifestă la concentrații care se situează sub un anumit prag. Alte efecte adverse, precum endometrioza, efectele neurocomportamentale și imunosupresoare apar la concentrații mult mai mici și, în consecință, sunt relevante pentru determinarea aportului tolerabil.

               (3)

               Bifenilii policlorurați („PCB”) reprezintă un grup de 209 congeneri diferiți, care pot fi clasificați în două grupe în funcție de proprietățile lor toxicologice: 12 congeneri manifestă proprietăți toxicologice similare dioxinelor și, în consecință, sunt denumiți frecvent „PCB-uri de tip dioxină”. Celelalte PCB-uri nu manifestă toxicitate similară cu cea a dioxinelor și au un profil toxicologic diferit.

               (4)

               Fiecare congener al dioxinelor sau al PCB-urilor asemănătoare dioxinelor prezintă un grad de toxicitate diferit. Pentru a cuantifica toxicitatea acestor diferiți congeneri s-a introdus conceptul de coeficienți de echivalență a toxicității („TEF-uri”) pentru a facilita evaluarea riscurilor și controlul prin reglementări. Aceasta înseamnă că rezultatele analitice privind toți cei 17 congeneri individuali ai dioxinelor și cele 12 congeneri ai PCB-urilor de tipul dioxinelor sunt exprimate prin intermediul unei singure unități cuantificabile:
               „concentrația echivalentă de toxicitate TCDD” („TEQ”).

               (5)

               Dioxinele și PCB-urile sunt extrem de rezistente la degradare chimică și biologică și în consecință persistă în mediu și se acumulează în lanțul trofic și în lanțul alimentar.

               (6)

               Răspândirea dioxinelor, PCB-urilor și PCB-urilor de tipul dioxinelor în mediu determină o contaminare de bază care afectează toate plantele terestre ingerate direct prin pășunat sau folosite în hrana pentru animale ca materii prime pentru furaje, precum și lanțul trofic acvatic. Același lucru este valabil și pentru sol, care poate contamina materiile prime pentru furaje sau poate fi ingerat direct de animale. Pe lângă contaminarea de bază, se poate produce poluarea accidentală directă a materiilor prime din cauza deversării în anumite locuri a dioxinelor rezultate din activități industriale, a contaminării materiilor prime pentru furaje în timpul producerii, prelucrării și transportului, precum și a practicilor ilegale și a erorilor de management din timpul procesului de producție a furajelor.

               (7)

               Peste 90 % din expunerea umană la dioxine este cauzată de alimente. Alimentele de origine animală reprezintă în condiții normale aproximativ 80 % din expunerea totală. Excesul de dioxină la animale provine în cea mai mare parte din furaje. În consecință, furajele și, în anumite cazuri, solul prezintă interes ca surse potențiale de dioxine.

               (8)

               SCF a emis la 30 mai 2001 un aviz privind evaluarea riscurilor determinate de prezența în alimente a dioxinelor și a PCB-urilor de tipul dioxinelor. Acesta reprezintă o actualizare bazată pe noile informații științifice disponibile după adoptarea avizului SCF asupra acestui subiect la 22 noiembrie 2000. SCF a fixat un aport săptămânal tolerabil („TWI”) pentru dioxine și PCB-uri de tipul dioxinelor de 14 pg WHO-TEQ/kg masă corporală. Estimările privind expunerea arată că o proporție considerabilă din populația Comunității înregistrează un aport peste cel tolerabil, prin intermediul regimului alimentar.

               (9)

               Reducerea expunerii umane la dioxine, determinată de consumul de alimente, este, prin urmare, importantă și necesară pentru a asigura protecția consumatorului. Întrucât contaminarea alimentelor este direct legată de contaminarea hranei pentru animale, este necesară adoptarea unei abordări integrate pentru a reduce incidența dioxinelor în lanțul alimentar, adică de la materiile prime pentru furaje, prin intermediul animalelor producătoare de hrană, la oameni. Prin urmare, introducerea de măsuri privind materiile prime și furaje este un pas major pentru reducerea aportului de dioxină la oameni.

               (10)

               S-a solicitat avizul Comitetului științific pentru hrana animalelor („SCAN”) cu privire la sursele de contaminare a furajelor cu dioxine și PCB-uri, inclusiv cu PCB-uri de tipul dioxinelor, expunerea animalelor producătoare de hrană la dioxine și PCB-uri, transferul acestor compuși în produsele alimentare de origine animală, precum și orice impact al dioxinelor și PCB-urilor prezente în furaje asupra sănătății animale. SCAN a emis un aviz la 6 noiembrie 2000. SCAN a identificat hrana pentru pești și uleiul de pește drept materiile prime pentru furaje cele mai contaminate, iar produsele de origine europeană s-au dovedit mai puternic contaminate. Grăsimea animală a fost identificată drept următoarea materie primă pentru furaje ca nivel de contaminare. Toate celelalte materii prime de origine animală și vegetală aveau niveluri relativ scăzute de contaminare cu dioxine. Furajele grosiere au prezentat o gamă largă de contaminare cu dioxine, în funcție de locație, grad de contaminare cu sol și expunere la sursele de poluare aeriană.

               (11)

               Măsurile trebuie aplicate pentru a se reduce prezența și eliberarea dioxinei în mediu, pentru a se diminua impactul poluării mediului asupra contaminării materiilor prime pentru furaje. SCAN a recomandat, inter alia, să se insiste asupra reducerii impactului celor mai contaminate materii prime în contaminarea regimului alimentar în ansamblul său.

               (12)

               Nivelurile maxime de dioxine și PCB-uri de tipul dioxinelor ar trebui să constituie un instrument adecvat pentru a evita o expunere inacceptabil de mare a animalelor și pentru a împiedica răspândirea furajelor cu un nivel de contaminare inacceptabil de ridicat, de exemplu în cazurile de poluare și expunere accidentală. De asemenea, stabilirea unor niveluri maxime este indispensabilă pentru punerea în aplicare a unui sistem de control prin reglementări și pentru asigurarea unei aplicări unitare a acestuia.

               (13)

               Măsurile care se bazează exclusiv pe stabilirea unor niveluri maxime ale prezenței dioxinelor și PCB-urilor de tipul dioxinelor în furaje nu ar fi destul de eficiente pentru reducerea expunerii umane la dioxine, cu excepția cazului în care nivelurile ar fi stabilite la valori atât de mici, astfel încât o mare parte a materiilor prime pentru hrana animalelor ar trebui să fie declarate necorespunzătoare pentru consumul animal. Este un fapt general recunoscut că, pentru a reduce în mod activ prezența dioxinelor în hrana pentru animale, nivelurile maxime trebuie însoțite de măsuri care să stimuleze o abordare activă, inclusiv prin niveluri de acțiune și niveluri țintă pentru hrana animalelor, coroborate cu măsuri destinate reducerii emisiilor. Nivelurile țintă indică nivelurile care trebuie atinse pentru ca, în ultimă instanță, expunerea umană în cazul majorității populației să fie redusă până la TWI-ul stabilit de SCF. Nivelurile de acțiune sunt un instrument care permite autorităților și celor din domeniu să identifice cazurile în care se impune identificarea unei surse de contaminare și să ia măsuri pentru reducerea sau eliminarea ei, nu numai în cazul nerespectării prezentei directive, ci și în cazurile în care se descoperă niveluri semnificative ale dioxinelor care le depășesc pe cele de bază. Astfel va avea loc o reducere treptată a nivelurilor dioxinelor în hrana animalelor, iar în final se vor atinge nivelurile țintă. În consecință, Comisia a adresat statelor membre o recomandare în acest sens.

               (14)

               Cu toate că, din punct de vedere toxicologic, orice nivel ar trebui aplicat dioxinelor, furanilor și PCB-urilor de tipul dioxinelor, pentru moment s-au stabilit niveluri maxime numai pentru dioxine și furani și nu pentru PCB-uri de tipul dioxinelor, datorită datelor foarte limitate disponibile privind prevalența acestora din urmă. Cu toate acestea, monitorizarea va continua, în special pentru prezența PCB-urilor de tipul dioxinelor, în vederea includerii acestor substanțe în nivelurile maxime.

               (15)

               Nivelul inacceptabil al conținutului de dioxine din furaje trebuie evaluat având în vedere nivelurile actuale de contaminare de bază, care diferă de la o materie primă pentru furaje la alta. Nivelul maxim trebuie fixat în funcție de contaminarea de bază la un nivel strict, dar realist.

               (16)

               Pentru a se garanta că toți cei implicați în lanțul trofic și în cel alimentar depun în continuare toate eforturile și întreprind toate demersurile necesare pentru a limita prezența dioxinelor în furaje și în alimente, nivelurile maxime aplicabile trebuie reexaminate la intervale de timp date pentru a se stabili niveluri maxime mai mici. Până în 2006 ar trebui să se obțină o reducere globală de cel puțin 25 % a expunerii umane la dioxine.

               (17)

               În mod normal, furajele combinate și materiile prime de origine vegetală nu conțin niveluri ridicate de dioxine. Având în vedere că materiile prime de origine vegetală sunt o componentă cu o pondere covârșitoare în dieta a numeroase specii de animale, este oportună stabilirea unor niveluri maxime și pentru aceste materii prime. Cu cât metoda de analiză este mai sensibilă, cu atât analiza de determinare a dioxinelor este mai costisitoare și durează mai mult. Întrucât este important să se analizeze cât mai multe probe, nivelurile maxime propuse sunt puțin mai ridicate decât nivelurile de bază normale, având în vedere că acestea constituie niveluri superioare.

               (18)

               Reducerea nivelurilor globale de contaminare cu dioxine este de importanță vitală. În consecință, este absolut necesar să se interzică amestecarea materiilor prime pentru furaje sau hrana pentru animalele care respectă nivelurile maxime cu materii prime pentru furaje sau hrana pentru animale, care depășesc aceste niveluri maxime.

               (19)

               În consecință, se impune modificarea Directivei 1999/29/CE în mod corespunzător.

               (20)

               Comitetul permanent pentru hrana animalelor nu a emis un aviz favorabil. În consecință, Comisia nu a putut adopta dispozițiile pe care intenționa să le adopte în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 13 din Directiva 1999/29/CE,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexele I și II la Directiva 1999/29/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 iulie 2002. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Statele membre aplică aceste măsuri de la 1 iulie 2002.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele dispozițiilor de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   (1)   Dispozițiile prevăzute la articolul 1 sunt reexaminate pentru prima dată înainte de 31 decembrie 2004, având în vedere noile date privind prezența dioxinelor și a dioxinelor de tipul PCB-urilor, în special în vederea includerii PCB-urilor de tipul dioxinelor în nivelurile care urmează a fi stabilite.
   (2)   Dispozițiile prevăzute la articolul 1 sunt reexaminate în continuare până la 31 decembrie 2006, în scopul reducerii semnificative a nivelurilor maxime.
   Articolul 4
   Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
   Articolul 5
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 27 noiembrie 2001.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. NEYTS-UYTTEBROECK

      (1)  JO L 115, 4.5.1999, p. 32.
   ANEXĂ
   Anexele I și II la Directiva 1999/29/CE se modifică după cum urmează:

               1.

               anexa I se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           în tabel, la punctul „B: Produse”, punctul 21 se înlocuiește cu următorul text:

                                       Substanțe, produse

                                       Furaje

                                       Conținut maxim în mg/kg (ppm) calculat pentru furaje cu un conținut de umiditate de 12 %

                                       (1)

                                       (2)

                                       (3)

                                                   „2.1.

                                                   Dioxină [suma dibenzo-para-dioxinelor policlorurate (PCDD-uri) și a dibenzofuranilor policlorurați (PCDF-uri) exprimată în echivalenți de toxicitate ai Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), folosind factorii de echivalență a toxicității OMS-TEF, 1997], PCDD/F

                                       Toate materiile prime de origine vegetală, inclusiv uleiuri vegetale și produse secundare

                                       0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)

                                       Minerale

                                       1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)

                                       Grăsime animală, inclusiv cea din lapte și ouă

                                       2,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)

                                       Alte produse obținute de la animale terestre, inclusiv lapte și produse lactate și ouă și produse din ouă

                                       0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)

                                       Ulei de pește

                                       6 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)

                                       Pește, alte animale acvatice, produsele principale și secundare obținute de la acestea, cu excepția uleiului de pește (7)

                                       1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)

                                       Furajele combinate, cu excepția furajelor crescute pentru blană, a hranei pentru animale de companie și a hranei pentru pești

                                       0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)

                                       Hrană pentru pești
                                       Hrană pentru animale de companie

                                       2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)”

                           (b)

                           la sfârșitul anexei I se adaugă următoarele note de subsol:

                                       „(5)

                                       Concentrații superioare: concentrațiile superioare se calculează presupunând că toate valorile congenerilor diferiți situate sub limita de determinare sunt egale cu limita de determinare.

                                       (6)

                                       Aceste limite maxime sunt reexaminate pentru prima dată până la 31 decembrie 2004, având în vedere noile date privind prezența dioxinelor și a dioxinelor de tipul PCB-urilor, în special în vederea includerii PCB-urilor de tipul dioxinelor în nivelurile care urmează a fi stabilite și sunt reexaminate în continuare până la 31 decembrie 2006, în scopul reducerii semnificative a nivelurilor maxime.

                                       (7)

                                       Peștele proaspăt livrat direct și folosit fără transformare intermediară pentru producția hranei pentru animalele crescute pentru blană este scutit de la respectarea limitei maxime. Produsele, proteinele animale produse din aceste animale crescute pentru blană nu pot pătrunde în lanțul alimentar și se interzice folosirea lor ca hrană pentru animalele domestice ținute, îngrășate sau crescute pentru producția de alimente.”

               2.

               Anexa II se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           în tabel, punctul 4 din partea A se înlocuiește cu următorul text:

                                       Substanțe, produse

                                       Furaje

                                       Conținut maxim în mg/kg (ppm) calculat pentru furaje cu un conținut de umiditate de 12 %

                                       (1)

                                       (2)

                                       (3)

                                                   „4.

                                                   Dioxină [suma dibenzo-para-dioxinelor policlorurate (PCDD-uri) și a dibenzofuranilor policlorurați (PCDF-uri) exprimată în echivalenți de toxicitate ai Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), folosind factorii de echivalență a toxicității OMS-TEF, 1997], PCDD/F

                                       Toate materiile prime de origine vegetală, inclusiv uleiuri vegetale și produse secundare

                                       0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)

                                       Minerale

                                       1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)

                                       Grăsime animală, inclusiv cea din lapte și ouă

                                       2,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)

                                       Alte produse obținute de la animale terestre, inclusiv lapte și produse lactate și ouă și produse din ouă

                                       0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)

                                       Ulei de pește

                                       6 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)

                                       Pește, alte animale acvatice, produsele principale și secundare obținute de la acestea, cu excepția uleiului de pește (4)

                                       1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)

                                       Furaje combinate cu excepția furajelor pentru animalele crescute pentru blană, a hranei pentru animale de companie și a hranei pentru pești

                                       0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)

                                       Hrană pentru pești
                                       Hrană pentru animale de companie

                                       2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)”

                           (b)

                           la sfârșitul părții A, se elimină nota de subsol 2 și se înlocuiește cu următoarele note de subsol:

                                       „(2)

                                       Concentrații superioare: concentrațiile superioare se calculează presupunând că toate valorile congenerilor diferiți situate sub limita de determinare sunt egale cu limita de determinare.

                                       (3)

                                       Aceste limite maxime sunt reexaminate pentru prima dată până la 31 decembrie 2004, având în vedere noile date privind prezența dioxinelor și a dioxinelor de tipul PCB-urilor, în special în vederea includerii PCB-urilor de tipul dioxinelor în nivelurile care urmează a fi stabilite și sunt reexaminate în continuare până la 31 decembrie 2006, în scopul reducerii semnificative a nivelurilor maxime.

                                       (4)

                                       Peștele proaspăt livrat direct și folosit fără prelucrare intermediară pentru producția furajelor pentru animalele crescute pentru blană este scutit de la respectarea limitei maxime. Produsele, proteinele animale produse din aceste animale crescute pentru blană nu pot pătrunde în lanțul alimentar și se interzice folosirea lor pentru animalele domestice ținute, îngrășate sau crescute pentru producția de alimente.”


title: Directiva 2004/74/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Directivei 2003/96/CE în ceea ce privește posibilitatea unor state membre de a aplica scutiri sau reduceri temporare ale nivelurilor de impozitare la produsele energetice sau electricitate

text:
Anunţ juridic important

|

32004L0074

Jurnalul Oficial L 157 , 30/04/2004 p. 0087 - 0099 ediţie specială în limba cehă capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 ediţie specială în limba estonă capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 ediţie specială în limba maghiară capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 ediţie specială în limba lituaniană capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 LV.ES capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 MT.ES capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 PL.ES capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 SK.ES capitol 09 volum 02 p. 16  - 20 ediţie specială în limba slovenă capitol 09 volum 02 p. 16  - 20

		20040429Directiva 2004/74/CE a Consiliuluidin 29 aprilie 2004de modificare a Directivei 2003/96/CE în ceea ce privește posibilitatea unor state membre de a aplica scutiri sau reduceri temporare ale nivelurilor de impozitare la produsele energetice sau electricitateCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 93,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European [1],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European [2],întrucât:(1) Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității [3] a înlocuit, cu aplicare de la 1 ianuarie 2004, Directiva 92/81/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la uleiurile minerale [4] și Directiva 92/82/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea cotelor accizelor la uleiurile minerale [5]. Directiva în cauză definește structurile fiscale și nivelurile de impozitare ce urmează a fi aplicate produselor energetice și electricității.(2) Cotele minime stabilite prin Directiva 2003/96/CE ar putea crea dificultăți economice și sociale serioase în anumite state membre, și anume Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia, având în vedere nivelul comparativ scăzut al accizelor aplicate anterior, procesul de tranziție economică în desfășurare în aceste state membre, nivelurile relativ reduse ale veniturilor din aceste state și capacitatea lor redusă de a compensa această sarcină fiscală suplimentară prin reducerea altor impozite. În special, creșterile de prețuri induse prin aplicarea cotelor minime stabilite prin Directiva 2003/96/CE ar putea avea efecte adverse asupra cetățenilor acestora și asupra economiilor naționale, de exemplu prin crearea unei sarcini insuportabile pentru întreprinderile mici și mijlocii.(3) Prin urmare, aceste state membre ar trebui să fie autorizate, temporar, să aplice scutiri suplimentare sau niveluri reduse de impozitare, în situațiile în care acest lucru nu ar prejudicia buna funcționare a pieței interne și nu ar provoca denaturarea concurenței. De asemenea, în conformitate cu principiile care au stat la baza acordării inițiale a perioadelor de tranziție prevăzute în Directiva 2003/96/CE, aceste măsuri ar trebui concepute în așa fel încât să permită o aliniere treptată la cotele minime aplicabile în Comunitate.(4) Tratatul de aderare din 2003 [6] stabilește dispoziții tranzitorii, pentru Polonia și Cipru, privind aplicarea Directivelor 92/81/CEE și 92/82/CEE. Tratatul prevede, de asemenea, măsuri specifice privind unele aspecte în domeniul energiei pentru Lituania și Estonia. Măsurile în cauză trebuie luate în considerare în mod corespunzător în contextul autorizării scutirilor specifice de impozite.(5) Prezenta directivă nu trebuie să afecteze rezultatul procedurilor referitoare la denaturarea funcționării pieței unice care ar putea fi inițiate, în special în temeiul articolelor 87 și 88 din tratat. Ea trebuie să țină seama de cerința ca statele membre să notifice Comisiei, în temeiul articolului 88 din tratat, eventualele ajutoare de stat.(6) Anumite dispoziții ale Directivei 2003/96/CE trebuie clarificate în ceea ce privește trimiterile la perioada de tranziție stabilită în directiva menționată.(7) Prin urmare, Directiva 2003/96/CE trebuie modificată corespunzător,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Directiva 2003/96/CE se modifică după cum urmează:1. Articolul 18 se modifică după cum urmează:(a) la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:"Prin derogare de la dispozițiile prezentei directive, statele membre menționate la anexa II sunt autorizate să aplice în continuare reducerile nivelurilor de impozitare sau scutirile prevăzute în anexa respectivă.";(b) la alineatul (2), textul "în alineatele (3)-(12)" se înlocuiește cu textul "în alineatele (3)-(13)".2. Se inserează următorul articol:"Articolul 18a(1) Prin derogare de la dispozițiile prezentei directive, statele membre menționate în anexa III sunt autorizate să pună în aplicare reducerile nivelurilor de impozitare sau scutirile prevăzute în anexa în cauză.Sub rezerva revizuirii prealabile de către Consiliu, pe baza unei propuneri a Comisiei, autorizarea expiră la 31 decembrie 2006 sau la data prevăzută în anexa III.(2) Fără a aduce atingere termenelor prevăzute în alineatele (3)-(11) și cu condiția ca acest lucru să nu denatureze semnificativ concurența, statele membre care au dificultăți în aplicarea noilor niveluri minime de impozitare beneficiază de o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2007, în special pentru ca stabilitatea prețurilor să nu fie afectată.(3) Republica Cehă poate aplica scutiri totale sau parțiale sau reduceri ale nivelului de impozitare a electricității, a combustibililor solizi și a gazului natural, până la 1 ianuarie 2008.(4) Republica Estonia poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a combustibilului gazos utilizat drept carburant la noul nivel minim de 330 EUR la 1000 l. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a combustibilului gazos utilizat drept carburant nu trebuie să fie mai mic de 245 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004.Republica Estonia poate aplica, până la 1 ianuarie 2010, o perioadă de tranziție pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a benzinei fără plumb utilizate drept carburant la noul nivel minim de 359 EUR la 1000 l. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a benzinei fără plumb nu trebuie să fie mai mic de 287 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004.Republica Estonia poate aplica o scutire totală de impozitare a șistului bituminos până la 1 ianuarie 2009. Până la 1 ianuarie 2013, ea poate să aplice o rată redusă a nivelului de impozitare a șistului bituminos, cu condiția ca acest lucru să nu determine impozitarea la un nivel situat sub 50 % din rata minimă comunitară de la data de 1 ianuarie 2011.Republica Estonia poate aplica, pentru ajustarea la nivelul minim de impozitare a nivelului național de impozitare a șistului bituminos utilizat în termoficare, o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010.Republica Estonia poate aplica, până la 1 ianuarie 2010, o perioadă de tranziție pentru a-și transforma sistemul actual de impozitare în amonte a electricității într-un sistem de impozitare în aval.(5) Republica Letonia poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2011 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a combustibilului gazos și a kerosenului utilizați drept carburanți la noul nivel minim de 302 EUR la 1000 l și până la 1 ianuarie 2013 pentru a atinge nivelul de 330 EUR. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a combustibilului gazos și a kerosenului nu trebuie să fie mai mic de 245 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004 și mai mic de 274 EUR la 1000 l de la data de 1 ianuarie 2008.Republica Letonia poate aplica, până la 1 ianuarie 2011, o perioadă de tranziție pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a benzinei fără plumb utilizate drept carburant, la noul nivel minim de 359 EUR la 1000 l. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a benzinei fără plumb nu trebuie să fie mai mic de 287 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004 și mai mic de 323 EUR la 1000 l de la data de 1 ianuarie 2008.Republica Letonia poate aplica, până la 1 ianuarie 2010, o perioadă de tranziție pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a păcurii utilizate în termoficare, la nivelul minim de impozitare.Republica Letonia poate aplica, până la 1 ianuarie 2010, o perioadă de tranziție pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a electricității la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a electricității nu trebuie să fie la un nivel situat sub 50 % din cotele minime comunitare corespunzătoare de la data de 1 ianuarie 2007.Republica Letonia poate aplica, până la 1 ianuarie 2009, o perioadă de tranziție pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a cărbunelui și a cocsului la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a cărbunelui și a cocsului nu trebuie să fie mai mic de 50 % din cotele minime comunitare corespunzătoare de la data de 1 ianuarie 2007.(6) Republica Lituania poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2011 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a combustibilului gazos și a kerosenului utilizați drept carburanți la noul nivel minim de 302 EUR la 1000 l și până la 1 ianuarie 2013 pentru a ajunge la nivelul de 330 EUR. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a combustibilului gazos și a kerosenului nu trebuie să fie mai mic de 245 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004 și mai mic de 274 EUR la 1000 l de la data de 1 ianuarie 2008.Republica Lituania poate aplica, până la 1 ianuarie 2011, o perioadă de tranziție pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a benzinei fără plumb utilizate drept carburant la noul nivel minim de 359 EUR la 1000 l. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a benzinei fără plumb nu trebuie să fie mai mic de 287 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004 și mai mic de 323 EUR la 1000 l de la data de 1 ianuarie 2008.(7) Republica Ungară poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a electricității, a gazului natural, a cărbunelui și a cocsului utilizate în termoficare, la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare.(8) Republica Malta poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a electricității. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a electricității nu trebuie să fie mai mic de 50 % din cotele minime comunitare corespunzătoare de la data de 1 ianuarie 2007.Republica Malta poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a combustibilului gazos și a kerosenului utilizați drept carburanți, la nivelul minim de 330 EUR la 1000 l. Cu toate acestea, nivelurile de impozitare a combustibilului gazos și a kerosenului utilizați drept combustibil nu trebuie să fie sub 245 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004.Republica Malta poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a benzinei fără plumb și a benzinei cu plumb utilizate drept carburanți, la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare. Cu toate acestea, nivelurile de impozitare a benzinei fără plumb și a benzinei cu plumb nu trebuie să fie sub 287 EUR la 1000 l, respectiv sub337 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004.Republica Malta poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a gazului natural utilizat drept combustibil pentru încălzire, la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare. Cu toate acestea, cotele de impozitare efective aplicate gazului natural nu trebuie să fie sub 50 % din cotele minime comunitare corespunzătoare de la data de 1 ianuarie 2007.Republica Malta poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2009 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a combustibililor solizi la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare. Cu toate acestea, cotele de impozitare efective aplicate produselor energetice respective nu trebuie să fie sub 50 % din cotele minime comunitare corespunzătoare de la data de 1 ianuarie 2007.(9) Republica Polonă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2009 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a benzinei fără plumb utilizate drept carburant la noul nivel minim de 359 EUR la 1000 l. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a benzinei fără plumb nu trebuie să fie mai mic de 287 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004.Republica Polonă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a combustibilului gazos utilizat drept carburant la noul nivel minim de 302 EUR la 1000 l și până la 1 ianuarie 2012 pentru a ajunge la nivelul de 330 EUR. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a combustibilului gazos nu trebuie să fie mai mic de 245 EUR la 1000 l de la data de 1 mai 2004 și mai mic de 274 EUR la 1000 l de la data de 1 ianuarie 2008.Republica Polonă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2008 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a păcurii la noul nivel minim de 15 EUR la 1000 kg Cu toate acestea, nivelul de impozitare a păcurii nu trebuie să fie mai mic de 13 EUR la 1000 kg de la data de 1 mai 2004.Republica Polonă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2012 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a cărbunelui și a cocsului utilizate în termoficare, la nivelul minim de impozitare corespunzător.Republica Polonă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2012 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a cărbunelui și a cocsului utilizate în alte tipuri de încălzire decât în termoficare, la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare.Republica Polonă poate aplica, până la 1 ianuarie 2008, scutiri totale sau parțiale sau reduceri ale nivelului de impozitare a combustibilului gazos utilizat drept combustibil pentru încălzire în școli, creșe și alte utilități publice, în cadrul activităților sau operațiunilor pe care acestea le desfășoară în calitate de autorități publice.Republica Polonă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2006 pentru a-și alinia sistemul de impozitare a electricității la cadrul comunitar.(10) Republica Slovenă poate aplica, sub control fiscal, scutiri totale sau parțiale sau niveluri reduse de impozitare a gazului natural. Scutirea totală sau parțială sau reducerea nivelului de impozitare se poate aplica până în mai 2014 sau până când cota națională de gaz natural atinge nivelul de 25 % din consumul final de energie, oricare din cele două situații se produce prima. Cu toate acestea, de îndată ce cota națională de gaz natural atinge 20 % din consumul final de energie, Republica Slovenă trebuie să aplice un nivel de impozitare strict pozitiv, care va crește anual pentru a atinge cel puțin rata minimă la sfârșitul perioadei menționate mai sus.(11) Republica Slovacă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2010 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a electricității și a gazului natural utilizate drept combustibil pentru încălzire la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a electricității și a gazului natural utilizate drept combustibili pentru încălzire nu trebuie să fie mai mic de 50 % din cotele minime comunitare corespunzătoare de la 1 ianuarie 2007.Republica Slovacă poate aplica o perioadă de tranziție până la 1 ianuarie 2009 pentru a-și adapta nivelul național de impozitare a combustibililor solizi la nivelurile minime de impozitare corespunzătoare. Cu toate acestea, nivelul de impozitare a combustibililor solizi nu trebuie să fie mai mic de 50 % din cotele minime comunitare corespunzătoare de la data de 1 ianuarie 2007.(12) În perioadele de tranziție stabilite, statele membre reduc treptat decalajele față de noile niveluri minime de impozitare. Cu toate acestea, în cazul în care diferența dintre nivelul național și nivelul minim nu depășește 3 % din nivelul minim respectiv, statul membru în cauză poate să aștepte până la sfârșitul perioadei pentru a-și adapta nivelul național."3. Se adaugă anexa III, al cărei text este prezentat în anexa la prezenta directivă.Articolul 2(1) Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive de la 1 mai 2004. Ele comunică imediat Comisiei textul acestor acte, precum și un tabel de corespondență între aceste acte și prezenta directivă.Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.(2) Comisiei îi este comunicat de statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.Articolul 3Prezenta directivă intră în vigoare la 1 mai 2004.Articolul 4Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Luxemburg, 29 aprilie 2004.Pentru ConsiliuPreședinteleM. McDowell[1] Aviz emis la 30 martie 2004 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).[2] Aviz emis la 31 martie 2004 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).[3] JO L 283, 31.10.2003, p. 51.[4] JO L 316, 31.10.1992, p. 12, astfel cum a fost modificată prin Directiva 94/74/CE (JO L 365, 31.12.1994, p. 46).[5] JO L 316, 31.10.1992, p. 19, astfel cum a fost modificată prin Directiva 94/74/CE.[6] JO L 236, 23.9.2003, p. 17.--------------------------------------------------20040429ANEXĂ"20040429"ANEXA IIICote reduse de impozitare și scutiri de impozite conform articolului 18a alineatul (1):1. Letonia- pentru produse energetice și electricitate utilizate pentru vehiculele destinate transportului public local de pasageri;2. Lituania- pentru cărbune, cocs și lignit până la 1 ianuarie 2007;- pentru gaz natural și electricitate până la 1 ianuarie 2010;- pentru orimulsia utilizată în alte scopuri decât producerea de electricitate sau căldură până la 1 ianuarie 2010;3. Ungaria- pentru cărbune și cocs până la 1 ianuarie 2009;4. Malta- pentru navigația în ambarcațiuni private de agrement;- pentru navigația aeriană, alta decât cea reglementată de articolul 14 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2003/96/CE;5. Polonia- pentru carburantul pentru aviație, carburanții pentru motoare cu turbo-combustie și uleiuri pentru motoare de avioane, vândute de producătorul acestor carburanți din dispoziția ministrului apărării naționale sau a ministrului însărcinat cu afaceri interne, destinați industriei aeronautice sau Agenției Rezervelor Materiale în vederea completării rezervelor de stat sau unităților organizatorice ale aviației sanitare pentru nevoile acestor unități;- combustibil gazos pentru motoarele ambarcațiunilor și pentru motoarele utilizate în tehnologia marină și uleiuri de motor pentru motoarele ambarcațiunilor și pentru motoarele utilizate în tehnologia marină, vânduți de producătorul acestor carburanți din dispoziția Agenției Rezervelor din Stoc, în vederea completării rezervelor de stat sau din dispoziția ministrului apărării naționale pentru nevoile marinei sau din dispoziția ministrului însărcinat cu afaceri interne în vederea utilizării de către ingineria navală;- carburant pentru aviație, carburanți pentru motoare cu turbo-combustie și combustibil gazos pentru motoarele de ambarcațiuni și motoarele utilizate în tehnologia marină și uleiuri pentru motoare de avioane, motoare de ambarcațiuni și motoare pentru tehnologia marină, vânduți de către Agenția Rezervelor din Stoc din dispoziția ministrului apărării naționale sau a ministrului însărcinat cu afaceri interne.""--------------------------------------------------


title: Directiva 2004/84/CE a Consiliului din 10 iunie 2004 de modificare a Directivei 2001/113/CE privind gemurile, jeleurile și marmeladele din fructe, precum și piureul din castane îndulcit, destinate consumului uman

text:
Anunţ juridic important

|

32004L0084

Official Journal L 219 , 19/06/2004 P. 0008 - 0010 Official Journal L 142 , 30/05/2006 P. 0067 - 0069

		20040610Directiva 2004/84/CE a Consiliuluidin 10 iunie 2004de modificare a Directivei 2001/113/CE privind gemurile, jeleurile și marmeladele din fructe, precum și piureul din castane îndulcit, destinate consumului umanCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European,întrucât:(1) Directiva 2001/113/CE [1] enunță cerințele fundamentale care trebuie îndeplinite de un număr de produse definite în anexa I, inclusiv "gemul" și "marmelada", pentru ca aceste produse să poată circula liber pe piața internă.(2) În versiunea în limba germană, se folosesc denumirile de produse "Konfitüre" și "Marmelade" pentru termenii "gem", respectiv "marmeladă".(3) În cadrul anumitor piețe locale din Austria și Germania, cum ar fi piețele agroalimentare și târgurile săptămânale, termenul "Marmelade" este, de asemenea, folosit, în mod tradițional, pentru a desemna produsul denumit "gem"; în acest caz, este folosit termenul "Marmelade aus Zitrusfrüchten" pentru termenul "marmeladă", astfel încât să se facă distincția între cele două categorii de produse.(4) În consecință, Austria și Germania ar trebui să țină seama de aceste tradiții atunci când adoptă măsurile necesare pentru a se conforma Directivei 2001/113/CE.(5) Prezenta directivă ar trebui să se aplice de la data de 12 iulie 2004 pentru a garanta toate avantajele dispozițiilor sale,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Anexa I la Directiva 2001/113/CE din versiunea în limba germană se înlocuiește cu anexa la prezenta directivă.Articolul 2Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezenta directivă se aplică de la data de 12 iulie 2004.Articolul 3Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Luxemburg, 10 iunie 2004.Pentru ConsiliuPreședinteleD. Ahern[1] JO L 10, 12.1.2002, p. 67.--------------------------------------------------20040610ANEXĂ20040610"ANHANG IVERKEHRSBEZEICHNUNGEN, BESCHREIBUNG UND BEGRIFFSBESTIMMUNGEN DER ERZEUGNISSEI. BEGRIFFSBESTIMMUNGEN- "Konfitüre" [*] ist die auf die geeignete gelierte Konsistenz gebrachte Mischung von Zuckerarten, Pülpe und/oder Fruchtmark einer oder mehrerer Fruchtsorte(n) und Wasser. Abweichend davon darf Konfitüre von Zitrusfrüchten aus der in Streifen und/oder in Stücke geschnittenen ganzen Frucht hergestellt werden.Die für die Herstellung von 1000 g Enderzeugnis verwendete Menge Pülpe und/oder Fruchtmark beträgt mindestens- 350 g im Allgemeinen,- 250 g bei roten Johannisbeeren/Ribiseln, Vogelbeeren, Sanddorn, schwarzen Johannisbeeren/Ribiseln, Hagebutten und Quitten,- 150 g bei Ingwer,- 160 g bei Kaschuäpfeln,- 60 g bei Passionsfrüchten.- "Konfitüre extra" ist die auf die geeignete gelierte Konsistenz gebrachte Mischung von Zuckerarten, nicht konzentrierter Pülpe aus einer oder mehreren Fruchtsorte(n) und Wasser. Konfitüre extra von Hagebutten sowie kernlose Konfitüre extra von Himbeeren, Brombeeren, schwarzen Johannisbeeren/Ribiseln, Heidelbeeren und roten Johannisbeeren/Ribiseln kann jedoch ganz oder teilweise aus nicht konzentriertem Fruchtmark hergestellt werden. Konfitüre extra von Zitrusfrüchten darf aus der in Streifen und/oder in Stücke geschnittenen ganzen Frucht hergestellt werden.Aus Mischungen der nachstehenden Früchte mit anderen Früchten kann keine Konfitüre extra hergestellt werden: Äpfeln, Birnen, nicht steinlösenden Pflaumen, Melonen, Wassermelonen, Trauben, Kürbissen, Gurken, Tomaten/Paradeisern.Die für die Herstellung von 1000 g Enderzeugnis verwendete Menge Pülpe beträgt mindestens- 450 g im Allgemeinen,- 350 g bei roten Johannisbeeren/Ribiseln, Vogelbeeren, Sanddorn, schwarzen Johannisbeeren/Ribiseln, Hagebutten und Quitten,- 250 g bei Ingwer,- 230 g bei Kaschuäpfeln,- 80 g bei Passionsfrüchten.- "Gelee" ist die hinreichend gelierte Mischung von Zuckerarten sowie Saft und/oder wässrigen Auszügen einer oder mehrerer Fruchtsorte(n).Die für die Herstellung von 1000 g Enderzeugnis verwendete Menge an Saft und/oder wässrigen Auszügen entspricht mindestens der für die Herstellung von Konfitüre vorgeschriebenen Menge. Die Mengenangaben gelten nach Abzug des Gewichts des für die Herstellung der wässrigen Auszüge verwendeten Wassers.- Bei der Herstellung von "Gelee extra" entspricht die für die Herstellung von 1000 g Enderzeugnis verwendete Menge an Fruchtsaft und/oder wässrigen Auszügen mindestens der für die Herstellung von Konfitüre extra vorgeschriebenen Menge. Die Mengenangaben gelten nach Abzug des Gewichts des für die Herstellung der wässrigen Auszüge verwendeten Wassers. Aus Mischungen der nachstehenden Früchte mit anderen Früchten kann kein Gelee extra hergestellt werden: Äpfeln, Birnen, nicht steinlösenden Pflaumen, Melonen, Wassermelonen, Trauben, Kürbissen, Gurken, Tomaten/Paradeisern.- "Marmelade" ist die auf die geeignete gelierte Konsistenz gebrachte Mischung von Wasser, Zuckerarten und einem oder mehreren der nachstehenden, aus Zitrusfrüchten hergestellten Erzeugnisse: Pülpe, Fruchtmark, Saft, wässriger Auszug, Schale [**].Die für die Herstellung von 1000 g Enderzeugnis verwendete Menge Zitrusfrüchte beträgt mindestens 200 g, von denen mindestens 75 g dem Endokarp entstammen.- Mit "Gelee-Marmelade" wird das Erzeugnis bezeichnet, aus dem sämtliche unlöslichen Bestandteile mit Ausnahme etwaiger kleiner Anteile feingeschnittener Schale entfernt worden sind.- "Maronenkrem" ist die auf die geeignete Konsistenz gebrachte Mischung von Wasser, Zucker und mindestens 380 g Maronenmark (von Castanea sativa) je 1000 g Enderzeugnis.II. Die in Abschnitt I definierten Erzeugnisse müssen mindestens 60 % lösliche Trockenmasse (Refraktometerwert) enthalten; hiervon ausgenommen sind die Erzeugnisse, bei denen der Zucker ganz oder teilweise durch Süßungsmittel ersetzt wurde.Unbeschadet des Artikels 5 Absatz 1 der Richtlinie 2000/13/EG können die Mitgliedstaaten jedoch die vorbehaltenen Bezeichnungen für die in Abschnitt I definierten Erzeugnisse, die weniger als 60 % lösliche Trockenmasse enthalten, zulassen, um bestimmten Sonderfällen Rechnung zu tragen.III. Bei Mischungen wird der in Abschnitt I vorgeschriebene Mindestanteil der einzelnen Fruchtsorten proportional zu den verwendeten Prozentanteilen angepasst."[*] In Österreich und Deutschland kann für den Verkauf an den Endverbraucher auf bestimmten lokalen Märkten auch die Bezeichnung "Marmelade" verwendet werden.[**] In Österreich und Deutschland kann für den Verkauf an den Endverbraucher auf bestimmten lokalen Märkten auch die Bezeichnung "Marmelade aus Zitrusfrüchten" verwendet werden.--------------------------------------------------