title: Directiva 2009/122/CE a Comisiei din 14 septembrie 2009 de modificare, în scopul adaptării la progresele tehnice, a anexei II la Directiva 96/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               15.9.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 242/14

      DIRECTIVA 2009/122/CE A COMISIEI

   din 14 septembrie 2009
   de modificare, în scopul adaptării la progresele tehnice, a anexei II la Directiva 96/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 96/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind anumite metode de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile (1), în special articolul 5,
   întrucât:

               (1)

               Directiva 2008/121/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind denumirile textilelor (2) prevede indicarea pe etichete a compoziției fibroase a produselor textile, precum și realizarea unor controale pentru a verifica dacă aceste produse sunt conforme cu indicațiile menționate pe etichete.

               (2)

               Directiva 96/73/CE prevede metode uniforme de analiză cantitativă a amestecurilor binare de fibre textile.

               (3)

               Pe baza unor concluzii recente ale grupului tehnic de lucru, Directiva 2008/121/CE a fost adaptată la progresele tehnice prin adăugarea fibrei melamină pe lista fibrelor prevăzută în anexele I și V la directiva respectivă.

               (4)

               Prin urmare, este necesar să se definească metodele uniforme de analiză pentru melamină.

               (5)

               Prin urmare, Directiva 96/73/CE ar trebui modificată în consecință.

               (6)

               Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru directivele referitoare la denumirile și etichetarea produselor textile,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexa II la Directiva 96/73/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   Transpunere
   (1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la 15 septembrie 2010. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între actele respective și prezenta directivă.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 14 septembrie 2009.

            Pentru Comisie

         Günter VERHEUGEN

            Vicepreședinte

      (1)  JO L 32, 3.2.1997, p. 1.

      (2)  JO L 19, 23.1.2009, p. 29.

      ANEXĂ
      Capitolul 2 al anexei II la Directiva 96/73/CE se modifică după cum urmează:

                  (a)

                  Tabelul sintetic „Metode speciale” se înlocuiește cu următorul tabel:
                  „TABEL SINTETIC

                              Metoda

                              Domeniul de aplicare

                              Reactivul chimic

                              Componenta solubilă

                              Componenta insolubilă

                              1.

                              Acetat

                              Alte fibre menționate

                              Acetonă

                              2.

                              Anumite fibre proteinice

                              Alte fibre menționate

                              Hipoclorit

                              3.

                              Viscoză, cupro sau anumite tipuri de modal

                              Bumbac, elastolefină sau melamină

                              Acid formic și clorură de zinc

                              4.

                              Poliamidă sau nailon

                              Alte fibre menționate

                              Acid formic, 80 % m/m

                              5.

                              Acetat

                              Triacetat, elastolefină sau melamină

                              Alcool benzilic

                              6.

                              Triacetat sau poliactide

                              Alte fibre menționate

                              Diclorometan

                              7.

                              Anumite fibre celulozice

                              Poliester, elastomultiester sau elastolefină

                              Acid sulfuric, 75 % m/m

                              8.

                              Fibre acrilice, anumite fibre modacrilice sau anumite clorofibre

                              Alte fibre menționate

                              Dimetilformamidă

                              9.

                              Anumite clorofibre

                              Alte fibre menționate

                              Sulfură de carbon/acetonă, 55,5/44,5 v/v

                              10.

                              Acetat

                              Anumite clorofibre, elastolefină sau melamină

                              Acid acetic glacial

                              11.

                              Mătase

                              Lână, păr, elastolefină sau melamină

                              Acid sulfuric, 75 % m/m

                              12.

                              Iută

                              Anumite fibre de origine animală

                              Metoda conținutului de azot

                              13.

                              Polipropilenă

                              Alte fibre menționate

                              Xilen

                              14.

                              Alte fibre menționate

                              Clorofibre (homopolimeri ai clorurii de vinil), elastolefină sau melamină

                              Metoda cu acid sulfuric concentrat

                              15.

                              Clorofibre, anumite fibre modacrilice, anumiți elastani, acetați, triacetați

                              Alte fibre menționate

                              Ciclohexanonă

                              16.

                              Melamină

                              Bumbac sau aramidă

                              Acid formic fierbinte, 90 % m/m”

                  (b)

                  Metoda nr. 1 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), in (7), cânepă (8), iută (9), abaca (10), alfa (11), fibră din coajă de nucă de cocos (12), sorg (13), ramie (14), sisal (15), cupro (21), modal (22), fibre proteinice (23), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), elastomultiester (46), elastolefină (47) și melamină (48).

                                    Metoda nu se aplică în niciun caz fibrelor de acetat care au fost dezacetilate la suprafață.”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei, pentru care «d» = 1,01.”

                  (c)

                  Metoda nr. 2 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          bumbac (5), cupro (21), viscoză (25), fibre acrilice (26), clorofibre (27), poliamide sau nailon (30), poliester (35), polipropilenă (37), elastan (43), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), elastolefină (47) și melamină (48).

                                    Dacă sunt prezente mai multe fibre de tip proteinic, prin această metodă se determină cantitatea totală, dar nu și cantitățile lor individuale.”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția bumbacului, a viscozei, a modalului și a melaminei, pentru care «d» = 1,01, precum și a bumbacului nealbit, pentru care «d» = 1,03.”

                  (d)

                  Metoda nr. 3 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          bumbac (5), elastolefină (47) și melamină (48).

                                    În cazul în care se constată prezența vreunei fibre de modal, se efectuează o analiză preliminară pentru a verifica dacă aceasta este solubilă în reactivul chimic.
                              Metoda nu se aplică amestecurilor în care bumbacul a suferit o degradare chimică importantă și nici în cazurile în care fibrele de viscoză sau cupro au devenit incomplet solubile datorită prezenței anumitor coloranți sau a unor agenți de finisare care nu pot fi îndepărtați complet.”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,02 pentru bumbac, 1,01 pentru melamină și 1,00 pentru elastolefină.”

                  (e)

                  Metoda nr. 4 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), bumbac (5), cupro (21), modal (22), viscoză (25), fibre acrilice (26), clorofibre (27), poliester (35), polipropilenă (37), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), elastolefină (47) și melamină (48).

                                    După cum s-a menționat mai sus, această metodă se poate aplica și amestecurilor cu lână, dar când conținutul de lână depășește 25 %, se aplică metoda nr. 2 (dizolvarea lânii într-o soluție de hipoclorit).”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei, pentru care «d» = 1,01.”

                  (f)

                  Metoda nr. 5 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
                              „1.   DOMENIUL DE APLICARE
                              Această metodă se aplică, după îndepărtarea materialelor nefibroase, amestecurilor binare de:

                                          1.

                                          acetat (19)
                                          cu

                                          2.

                                          triacetat (24), elastolefină (47) și melamină (48).”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei, pentru care «d» = 1,01.”

                  (g)

                  Metoda nr. 6 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), modal (22), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46), elastolefină (47) și melamină (48).

                                 Notă: Fibrele de triacetat care în urma finisării au suferit o hidroliză parțială încetează să mai fie complet solubile în reactiv. În acest caz metoda nu se aplică.”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția poliesterului, a elastomultiesterului, a elastolefinei și a melaminei, pentru care valoarea lui «d» este 1,01.”

                  (h)

                  Metoda nr. 8 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), modal (22), viscoză (25), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), elastomultiester (46), elastolefină (47) și melamină (48).

                                    Este în egală măsură aplicabilă fibrelor acrilice și anumitor fibre modacrilice, tratate cu coloranți premetalizați, dar nu celor vopsite cu coloranți cromatabili.”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția următoarelor cazuri: lână, bumbac, cupro, modal, poliester, elastomultiester și melamină, pentru care valoarea lui «d» este 1,01.”

                  (i)

                  Metoda nr. 9 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), modal (22), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamidă sau nailon (30), poliester (35), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46) și melamină (48).

                                    Atunci când conținutul de lână sau de mătase din amestec depășește 25 %, se aplică metoda nr. 2.
                              Atunci când conținutul de poliamidă sau de nailon din amestec depășește 25 %, se aplică metoda nr. 4.”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei, pentru care «d» = 1,01.”

                  (j)

                  Punctul 1.2 din metoda nr. 10 se înlocuiește cu următorul text:

                              „2.

                              anumite clorofibre (27), și anume fibre de policlorură de vinil, indiferent dacă au fost post-clorurate sau nu, elastolefină (47) și melamină (48).”

                  (k)

                  Metoda nr. 11 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), elastolefină (47) și melamină (48).”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 0,985 pentru lână, 1,00 pentru elastolefină și 1,01 pentru melamină.”

                  (l)

                  Metoda nr. 13 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

                                          „2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), acetat (19), cupro (21), modal (22), triacetat (24), viscoză (25), fibre acrilice (26), poliamide sau nailon (30), poliester (35), fibră de sticlă (44), elastomultiester (46) și melamină (48).”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei, pentru care «d» = 1,01.”

                  (m)

                  Metoda nr. 14 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
                              „1.   DOMENIUL DE APLICARE
                              Această metodă se aplică, după îndepărtarea materialelor nefibroase, amestecurilor binare de:

                                          1.

                                          bumbac (5), acetat (19), cupro (21), modal (22), triacetat (24), viscoză (25), anumite fibre acrilice (26), anumite fibre modacrilice (29), poliamidă sau nailon (30), poliester (35) și elastomultiester (46)
                                          cu

                                          2.

                                          clorofibre (27) pe bază de homopolimeri de clorură de vinil, indiferent dacă au fost post-clorurate sau nu, elastolefină (47) și melamină (48).
                                          Fibrele modacrilice vizate sunt cele care dau o soluție limpede când sunt introduse în acid sulfuric concentrat (densitate relativă 1,84 la 20 °C).
                                          Această metodă poate înlocui metodele nr. 8 și 9.”

                              (ii)

                              Punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
                              „2.   PRINCIPIU
                              Constituentul, altul decât clorofibra, elastolefina sau melamina (de exemplu, fibrele menționate la punctul 1.1), se dizolvă cu acid sulfuric concentrat (densitate relativă 1,84 la 20 °C), pornind de la o masă cunoscută a amestecului în stare uscată. Reziduul constând în clorofibră, elastolefină sau melamină se colectează, se spală, se usucă și se cântărește; masa acestuia, corectată dacă este necesar, se exprimă ca procent din masa uscată a amestecului de fibre. Procentul celui de-al doilea constituent se calculează prin diferență.”

                              (iii)

                              Punctul 5 se înlocuiește după cum urmează:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00, cu excepția melaminei, pentru care «d» = 1,01.”

                  (n)

                  Metoda nr. 15 se modifică după cum urmează:

                              (i)

                              Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
                              „1.   DOMENIUL DE APLICARE
                              Această metodă se aplică, după îndepărtarea materialelor nefibroase, amestecurilor binare de:

                                          1.

                                          acetat (19), triacetat (24), clorofibre (27), anumite fibre modacrilice (29), anumiți elastani (43)
                                          cu

                                          2.

                                          lână (1), păr de origine animală (2 și 3), mătase (4), bumbac (5), cupro (21), modal (22), viscoză (25), poliamidă sau nailon (30), fibre acrilice (26), fibră de sticlă (44) și melamină (48).

                                    Acolo unde sunt prezente fibre modacrilice sau elastani, trebuie mai întâi efectuată o analiză preliminară pentru a determina dacă fibra este complet solubilă în reactiv.
                              Este, de asemenea, posibil să se analizeze amestecurile conținând clorofibre prin aplicarea metodei nr. 9 sau 14.”

                              (ii)

                              Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
                              „5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                              Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» este 1,00 cu următoarele excepții:

                                          mătase și melamină

                                          1,01;

                                          fibre acrilice

                                          0,98.”;

                  (o)

                  Metoda nr. 16 se inserează după metoda nr. 15:
                  „METODA NR. 16

                     MELAMINĂ ȘI ALTE FIBRE MENȚIONATE

                     (Metodă care utilizează acid formic fierbinte)

                  1.   DOMENIUL DE APLICARE
                  Această metodă se aplică, după îndepărtarea materialelor nefibroase, amestecurilor binare de:

                              1.

                              melamină (48)
                              cu

                              2.

                              bumbac (5) și aramidă (31).

                        2.   PRINCIPIU
                  Melamina se dizolvă cu acid formic fierbinte pornind de la o masă cunoscută a amestecului în stare uscată (90 % din masă).
                  Reziduul se colectează, se spală, se usucă și se cântărește; masa acestuia, corectată dacă este necesar, se exprimă ca procent din masa uscată a amestecului de fibre. Procentul celui de-al doilea constituent se calculează prin diferență.

                     Notă: A se păstra cu strictețe intervalul de temperatură recomandat, deoarece solubilitatea melaminei depinde foarte mult de temperatură.
                  3.   APARATURĂ ȘI REACTIVI (altele decât cele menționate în instrucțiunile generale)
                  3.1.   Aparatura

                              (i)

                              Vas conic cu dop de sticlă cu o capacitate de minimum 200 ml.

                              (ii)

                              Baie de apă cu agitare sau alt aparat pentru a agita și a menține vasul respectiv la o temperatură de 90 ± 2 °C.

                        3.2.   Reactivi chimici

                              (i)

                              Acid formic (90 % m/m, densitate relativă la 20 °C: 1204 g/ml). Se diluează 890 ml de acid formic de 98-100 % m/m (densitate relativă la 20 °C: 1,220 g/ml) până la 1 litru, cu apă.
                              Acidul formic fierbinte este foarte coroziv și trebuie manipulat cu atenție.

                              (ii)

                              Soluție diluată de amoniac: se diluează 80 ml de soluție concentrată de amoniac (densitate relativă la 20 °C: 0, 880) până la 1 litru, cu apă.

                        4.   MOD DE LUCRU
                  Se urmează procedura descrisă în instrucțiunile generale și se continuă după cum urmează:
                  La eșantionul conținut în vasul conic cu dop de sticlă cu o capacitate de minimum 200 ml se adaugă câte 100 ml de acid formic fierbinte pentru fiecare gram de eșantion. Se pune dopul și se agită vasul pentru a se uda eșantionul. Se păstrează vasul într-o baie de apă cu agitare la o temperatură de 90 ± 2 °C timp de o oră, agitându-l cu putere. Se lasă să se răcească vasul la temperatura camerei. Se decantează lichidul printr-un creuzet filtrant cântărit în prealabil. Se adaugă 50 ml de acid formic în vasul cu reziduu, se agită manual și se filtrează conținutul vasului prin creuzetul filtrant. Se transferă eventualele resturi de fibră în creuzet prin spălarea vasului cu încă puțin reactiv pe bază de acid formic. Se usucă creuzetul prin vidare și se spală reziduurile cu reactiv pe bază de acid formic, cu apă fierbinte, cu soluție diluată de amoniac și în final cu apă rece, uscând creuzetul prin vidare după fiecare adăugare. Nu se videază creuzetul înainte de curgerea liberă a fiecărei soluții de spălare. În final se videază creuzetul filtrant, se usucă creuzetul și reziduul, se lasă să se răcească și se cântăresc.

                     Notă: Temperatura influențează foarte puternic proprietățile de solubilitate ale melaminei și ar trebui să fie controlată cu atenție.
                  5.   CALCULAREA ȘI EXPRIMAREA REZULTATELOR
                  Se calculează rezultatele conform descrierii din instrucțiunile generale. Valoarea lui «d» pentru bumbac și aramidă este 1,02.
                  6.   PRECIZIA
                  Pe un amestec omogen de materiale textile, limitele de fiabilitate ale rezultatelor obținute prin această metodă nu sunt mai mari de ± 2 la un nivel de fiabilitate de 95 %.”


title: Directiva 96/100/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 februarie 1997 de modificare a anexei la Directiva 93/7/CEE privind restituirea bunurilor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru

text:
Anunţ juridic important

|

31996L0100

Official Journal L 060 , 01/03/1997 P. 0059 - 0060 Ediţie specială în limba cehă Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba estonă Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba letonă Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba malteză Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba polonă Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 02 Volume 08 P. 197  - 198

		19970217Directiva 96/100/CE a Parlamentului European și a Consiliuluidin 17 februarie 1997de modificare a anexei la Directiva 93/7/CEE privind restituirea bunurilor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membruPARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 100a,având în vedere propunerea Comisiei [1],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social [2],hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 189b din tratat [3],întrucât, conform diferitelor tradiții artistice din Comunitate, tablourile realizate cu acuarelă, guașă sau pastel sunt considerate fie picturi, fie desene; întrucât, din categoria 4 a anexei la Directiva nr. 93/7/CEE [4] fac parte desenele realizate în întregime de mână, pe orice suport și cu orice material și întrucât din categoria 3 fac parte tablourile și picturile realizate în întregime de mână, pe orice suport și cu orice material; întrucât pragurile financiare care se aplică acestor două categorii sunt diferite; întrucât, pe piața internă, aceasta ar putea duce la serioase diferențe de tratare a tablourilor realizate cu acuarelă, guașă sau pastel în funcție de statul membru în care se găsesc; întrucât, în sensul aplicării prezentei directive, este necesar să se stabilească din ce categorie fac parte acestea pentru a asigura aplicarea uniformă a pragurilor financiare în Comunitate;întrucât experiența arată că tablourile realizate cu acuarelă, guașă sau pastel ating un nivel de preț mai ridicat decât cel al desenelor, dar net inferior celui al picturilor în ulei sau tempera; întrucât, în consecință, tablourile realizate cu acuarelă, guașă sau pastel ar trebui clasificate într-o nouă categorie distinctă, cu un prag de 30000 ECU care ar trebui să garanteze faptul că operele de mare valoare care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru pot fi restituite,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Anexa la Directiva 93/7/CEE se modifică după cum urmează:1. La rubrica A:(a) punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:"3. Tablouri și picturi, altele decât cele din categoria 3A sau 4, realizate în întregime de mână, pe orice suport și cu orice material [5](b) se inserează următorul punct 3A:"3A. Acuarele, guașe și pasteluri realizate în întregime de mână, pe orice suport [6](c) punctul 4 se înlocuiește cu următorul text:"4. Mozaicuri, altele decât cele clasificate în categoriile 1 sau 2, realizate în întregime de mână, cu orice material, și desene realizate în întregime de mână, pe orice suport și cu orice material [7]2. La rubrica B,se inserează următoarea categorie:"300003A (Acuarele, guașe și pasteluri)".Articolul 2Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive în termen de șase luni de la data publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Statele membre informează imediat Comisia cu privire la aceasta.Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.Articolul 3Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, 17 februarie 1997.Pentru Parlamentul EuropeanPreședinteleJ. M. Gil-RoblesPentru ConsiliuPreședinteleG. Zalm[1] JO C 6, 11.1.1996, p. 15.[2] JO C 97, 1.4.1996, p. 28.[3] Avizul Parlamentului European din 21 mai 1996 (JO C 166, 10.6.1996, p. 38), poziția comună a Consiliului din 8 iulie 1996 (JO C 264, 11.9.1996, p. 66) și decizia Parlamentului European din 13 noiembrie 1996 (JO C 362, 2.12.1996). Decizia Consiliului din 20 decembrie 1996.[4] JO L 74, 27.3.1993, p. 74.[5] JO C 6, 11.1.1996, p. 15.";[6] JO C 6, 11.1.1996, p. 15.";[7] JO C 6, 11.1.1996, p. 15.".--------------------------------------------------


title: Directiva Consiliului din 12 iunie 1978 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la apărătorile de roți pentru autovehicule

text:
               13/Volumul 04

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               110

         31978L0549

               L 168/45

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA CONSILIULUI

   din 12 iunie 1978
   privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la apărătorile de roți pentru autovehicule
   (78/549/CEE)
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene și, în special, articolul 100 al acestuia,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Adunării parlamentare (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),
   întrucât cerințele tehnice pe care trebuie să le îndeplinească autovehiculele în temeiul legislațiilor naționale se referă, inter alia, la apărătorile de roți pentru autovehicule;
   întrucât aceste cerințe diferă de la un stat membru la altul; întrucât este necesar, prin urmare, să fie adoptate aceleași prevederi de către toate statele membre, în completarea sau în locul reglementărilor actuale ale acestora pentru a facilita aplicarea, în cazul fiecărui tip de vehicul, a procedurii de omologare CEE de tip care face obiectul Directivei 70/156/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la omologarea de tip a autovehiculelor și a remorcilor acestora (3), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 78/547/CEE (4);
   întrucât apropierea legislațiilor naționale privind autovehiculele comportă o recunoaștere între statele membre a controalelor efectuate de fiecare dintre acestea pe baza cerințelor comune,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   În sensul prezentei directive, prin „vehicul” se înțelege orice autovehicul din categoria M1, definită în anexa 1 la Directiva 70/156/CEE, destinat circulației rutiere, având cel puțin patru roți și o viteză maximă constructivă mai mare de 25 km/h.
   Articolul 2
   Statele membre nu pot refuza acordarea omologării CEE de tip sau a omologării naționale unui vehicul din motive legate de apărătorile de roți, dacă acestea sunt conforme specificațiilor prevăzute la anexa 1.
   Articolul 3
   Statele membre nu pot refuza sau interzice vânzarea, înmatricularea, introducerea în circulație sau utilizarea vehiculelor din motive legate de apărătorile de roți, dacă acestea sunt conforme specificațiilor prevăzute la anexa 1.
   Articolul 4
   Modificările necesare pentru adaptarea specificațiilor din anexe la progresul tehnic se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 13 din Directiva 70/156/CEE.
   Articolul 5
   (1)   Statele membre pun în aplicare dispozițiile necesare pentru a se conforma prezentei directive în termen de 18 luni de la notificarea sa și informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   (2)   Statele membre asigură comunicarea către Comisie a textelor principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat prin prezenta directivă.
   Articolul 6
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Luxemburg, 12 iunie 1978.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         K. OLESEN

      (1)  JO C 118, 16.5.1977, p. 29.

      (2)  JO C 114, 11.5.1977, p. 6.

      (3)  JO L 42, 23.2.1970, p. 1.

      (4)  JO L 168, 26.6.1978, p. 39.
   ANEXA I
   1.   CERINȚE GENERALE
   1.1.   Vehiculele trebuie să fie echipate cu apărători de roți (părți ale caroseriei, apărători de noroi etc.).
   1.2.   Apărătorile de roți trebuie proiectate astfel încât să-i protejeze, în măsura posibilului, pe ceilalți participanți la trafic, împotriva proiectării în autovehicul a pietrelor, a noroiului, a particulelor de gheață, a zăpezii și a apei, în scopul de a reduce, pentru utilizatorii menționați anterior, pericolele datorate contactului cu roțile în mișcare.
   2.   CERINȚE SPECIALE
   Dacă vehiculul este în stare de funcționare (a se vedea anexa I la Directiva 70/156/CEE, punctul 2.6) și roțile sunt paralele cu axa longitudinală a vehiculului, acoperitoarele de roți trebuie să îndeplinească următoarele condiții:
   în partea delimitată de planurile radiale care constituie un unghi de 30° către înainte și 50° către înapoi cu centrul roții (a se vedea figura 1), lățimea totală (q) a acoperitoarelor de roți trebuie să fie cel puțin suficientă pentru a acoperi lățimea (b) a pneului, ținând cont de condițiile extreme ale combinației pneu/roată, așa cum sunt acestea specificate de producător și indicate la punctul 5.2 al documentului prevăzut la anexa II. În cazul roților duble, trebuie să fie luată în considerare lățimea totală (t) a ambelor pneuri.
   2.1.1.1.   Pentru determinarea lățimilor prevăzute la punctul 2.1.1, nu sunt luate în considerare inscripțiile, decorațiunile, cordoanele sau nervurile de protecție ale laturilor pneurilor.
   2.1.2.   Partea posterioară a acoperitoarelor de roți nu trebuie să depășească un plan orizontal situat la 150 milimetri deasupra axei de rotație a roților (distanță măsurată față de axa care trece prin centrul roților) și, de asemenea, punctul de intersecție a marginii elementului care acoperă roțile cu acest plan [punctul A al figurii 1] trebuie să se situeze în exteriorul planului longitudinal median al pneului sau, în cazul roților duble, în afara planului longitudinal median al pneului exterior.
   Conturul și poziția acoperitoarelor de roți trebuie să fie astfel încât aceste acoperitoare să se afle cât mai aproape posibil de pneu și, în special, în interiorul părții delimitate de planurile radiale prevăzute la punctul 2.1.1; conturul și poziția trebuie să îndeplinească următoarele condiții:
   2.1.3.1.   proiecția – situată în planul axial vertical al pneului – adâncimii (p) marginilor exterioare ale acoperitoarelor de roți, măsurată în planul vertical longitudinal care trece prin centrul pneului, trebuie să fie de cel puțin 30 milimetri. Această adâncime (p) poate fi progresiv adusă la zero în planurile radiale prevăzute la punctul 2.1.1;
   2.1.3.2.   distanța (c) dintre marginile limitele inferioare ale elementelor care acoperă roțile și axa care trece prin centrul roților nu trebuie să depășească 2r, „r” fiind raza statică a pneului.
   2.1.4.   În cazul vehiculelor a căror suspensie este reglabilă în înălțime, condițiile menționate anterior trebuie îndeplinite în poziția normală de deplasare, specificată de constructorul vehiculului.
   2.2.   Acoperitoarele de roți pot să fie formate din mai multe părți cu condiția să nu existe spații libere între acestea, nici în interiorul vreuneia dintre ele atunci când sunt asamblate.
   2.3.   Elementele care acoperă roțile trebuie să fie solid fixate. Cu toate acestea, ele pot fi demontabile în totalitate sau în parte.
   3.   UTILIZAREA DE LANȚURI
   3.1.   Constructorul trebuie să certifice că vehiculul este proiectat astfel încât cel puțin un tip de lanțuri să poată fi utilizat pe cel puțin unul dintre tipurile de pneuri aprobate pentru roțile motoare ale acestui tip de vehicul. Constructorul trebuie să specifice o combinație lanț/pneu potrivită pentru vehicul și care să fie indicată la punctul 5.1 din certificatul prevăzut la anexa II.
   4.   CEREREA DE OMOLOGARE CEE
   4.1.   Cererea de omologare CEE a unui tip de vehicul în ceea ce privește acoperitoarele de roți este prezentată de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul acestuia.
   Aceasta este însoțită de documentele menționate, în trei exemplare, și de următoarele indicații:

               –

               descrierea detaliată a tipului de vehicul privind acoperitoarele de roți;

               –

               schița detaliată a acoperitoarelor de roți și poziția lor pe vehicul.

         4.3.   Serviciului tehnic care răspunde de testele de omologare trebuie să-i fie prezentat un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat.

   ANEXA II
   MODEL


title: Directiva 2004/29/CE a Comisiei din 4 martie 2004 privind stabilirea caracteristicilor și a condițiilor minime pentru inspectarea soiurilor de viță de vie

text:
Anunţ juridic important

|

32004L0029

Official Journal L 071 , 10/03/2004 P. 0022 - 0027 Ediţie specială în limba cehă Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba estonă Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba letonă Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba malteză Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba polonă Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 3 Volume 43 P. 68  - 73

		20040304Directiva 2004/29/CE a Comisieidin 4 martie 2004privind stabilirea caracteristicilor și a condițiilor minime pentru inspectarea soiurilor de viță de vieCOMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 68/193/CEE a Consiliului din 9 aprilie 1968 privind comercializarea materialului de înmulțire vegetativă a viței de vie [1], astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/61/CE [2], în special articolul 5d alineatul (2),întrucât:(1) Directiva 72/169/CEE a Comisiei din 14 aprilie 1972 privind stabilirea caracteristicilor și a condițiilor minime pentru inspectarea soiurilor de viță de vie [3] a fost modificată substanțial [4]. Din motive de claritate și raționalitate, directiva de mai sus ar trebui codificată.(2) Conform dispozițiilor Directivei 68/193/CEE, statele membre sunt obligate să alcătuiască un catalog al soiurilor admise pentru certificare și pentru inspectarea materialului de înmulțire standard pe teritoriul lor.(3) Admiterea soiurilor este supusă condițiilor comunitare, a căror respectare ar trebui asigurată prin inspecții oficiale și în special prin inspectarea culturilor.(4) Inspecțiile ar trebui să vizeze un număr suficient de caracteristici pentru a permite descrierea soiurilor.(5) Caracteristicile minime care trebuie supuse inspectării ar trebui stabilite la nivel comunitar.(6) De asemenea, ar trebui stabilite condițiile minime pentru efectuarea inspecțiilor.(7) Aceste caracteristici și condițiile minime pentru inspectare ar trebui stabilite ținându-se seama de stadiul actual al cunoștințelor științifice și tehnice.(8) Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material săditor pentru agricultură, horticultură și silvicultură.(9) Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre referitoare la termenele de transpunere în drept național a directivelor menționate în anexa III partea B,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Statele membre stabilesc ca inspecțiile oficiale efectuate pentru admiterea soiurilor de viță de vie să acopere cel puțin caracteristicile enumerate în anexa I.Statele membre se asigură că la momentul inspecțiilor sunt îndeplinite condițiile minime enumerate în anexa II.Articolul 2Directiva 72/169/CEE, astfel cum a fost modificată prin directiva menționată în anexa III partea A, se abrogă, fără a se aduce atingere obligațiilor statelor membre referitoare la termenele de transpunere în drept național a directivelor menționate în anexa III partea B.Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa IV.Articolul 3Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Articolul 4Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, 4 martie 2004.Pentru ComisieDavid ByrneMembru al Comisiei[1] JO L 93, 17.4.1968, p. 15.[2] JO L 165, 3.7.2003, p. 23.[3] JO L 103, 2.5.1972, p. 25.[4] A se vedea anexa III partea A.--------------------------------------------------20040304ANEXA IPARTEA A CARACTERISTICI MORFOLOGICE LUATE ÎN CONSIDERARE LA EXAMINAREA DISTINCTIVITĂȚII, STABILITĂȚII ȘI OMOGENITĂȚII1. ÎNMUGURIRE PE RAMURĂ ÎN CREȘTERE AVÂND O LUNGIME ÎNTRE 10 ȘI 20 CM1.1. formă1.2. culoare (la desfacerea mugurilor pentru a permite observarea antocianelor)1.3. pilozitate2. RAMURĂ ERBACEE ÎN PERIOADA ÎNFLORIRII2.1. secțiune transversală (formă și contur)2.2. pilozitate3. RAMURĂ LEMNOASĂ-CURPEN3.1. suprafață3.2. merital4. DISTRIBUIREA CÂRCEILOR5. FRUNZE TINERE DIN PARTEA DE SUS A RAMURII ÎN CREȘTERE AVÂND O LUNGIME ÎNTRE 10 ȘI 30 CM (PRIMELE TREI FRUNZE SEPARATE DE ÎNMUGURIRE ȘI SOCOTITE CA ÎNCEPÂND DE LA ACEST PUNCT)5.1. culoare5.2. pilozitate6. FRUNZĂ ADULTĂ (SITUATĂ ÎNTRE AL OPTULEA ȘI AL UNSPREZECELEA NOD)6.1. fotografie6.2. desen sau imprimare directă la scară6.3. formă generală6.4. număr de lobi foliari6.5. sinus pețiolar6.6. profunzimea sinusului lateral superior și inferior6.7. pilozitatea suprafeței inferioare6.8. suprafață6.9. dinți laterali7. FLOAREsexualitate aparentă8. CIORCHINE LA MATURITATE INDUSTRIALĂ (ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SOIURILE DE STRUGURI PENTRU VIN ȘI SOIURILE DE STRUGURI DE MASĂ)8.1. fotografie (la scară)8.2. formă8.3. mărime8.4. peduncul (lungime)8.5. greutate medie în grame8.6. desciorchinare8.7. compactitatea ciorchinelui9. BACĂ LA MATURITATE INDUSTRIALĂ (ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SOIURILE DE STRUGURI PENTRU VIN ȘI SOIURILE DE STRUGURI DE MASĂ)9.1. fotografie (la scară)9.2. formă9.3. mărime cu indicarea greutății medii9.4. culoare9.5. coajă (în ceea ce privește soiurile de struguri de masă)9.6. numărul de sâmburi (în ceea ce privește soiurile de struguri de masă)9.7. pulpă9.8. suc9.9. savoare10. SĂMÂNȚĂ (ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SOIURILE DE STRUGURI PENTRU VIN ȘI SOIURILE DE STRUGURI DE MASĂ)fotografie a ambelor fețe și a profilului (la scară).PARTEA B CARACTERISTICI FIZIOLOGICE LUATE ÎN CONSIDERARE LA EXAMINAREA DISTINCTIVITĂȚII, STABILITĂȚII ȘI OMOGENITĂȚII1. FENOMENE VEGETATIVE1.1. Constatarea datelor fenologiceDatele fenologice sunt constatate în comparație cu una sau mai multe soiuri martor.1.1.1.în ceea ce privește Germania:1.1.1.1.soiuri de struguri albi | –Weiβer Riesling, Weiβer Gutedel, Müller- Thurgau |1.1.1.2.soiuri de struguri negri | –Blauer Spätburgunder |1.1.2.în ceea ce privește Grecia:1.1.2.1.soiuri de struguri albi | –Savatiano, Zoumiatiko, Vilana, Assyrtiko, Chardonnay |1.1.2.2.soiuri de struguri negri | –Mandilaria, Xynomavro, Cabernet Sauvignon, Korinthiaki |1.1.2.3.soiuri de struguri de masă | –Razaki, Cardinal, Italia, Soultanina, Perlette |1.1.3.în ceea ce privește Spania:1.1.3.1.soiuri de struguri albi | –Airen, Palomino, Pedro Ximénez, Viura-Macabeo |1.1.3.2.soiuri de struguri negri | –Bobal, Garnacha, Mazuela, Tempranillo |1.1.3.3.soiuri de struguri de masă | –Moscatel, Roseti, Aledo, Ohanes |1.1.4.în ceea ce privește Franța:1.1.4.1.soiuri de struguri albi | –Riesling, Chasselas blanc, Müller Thurgau, Sauvignon, Ugni blanc |1.1.4.2.soiuri de struguri negri | –Pinot noir, Gamay, Merlot, Cabernet, Sauvignon, Carignan, Grenache noir |1.1.4.3.soiuri de struguri de masă | –Cardinal rouge, Chasselas blanc, Alphonse Lavallée, Servant blanc |1.1.5.în ceea ce privește Italia:1.1.5.1.soiuri de struguri albi | –Trebbiano toscano, Pinot bianco, Chasselas dorato |1.1.5.2.soiuri de struguri negri | –Barbera, Merlot, Sangiovese |1.1.5.3.soiuri de struguri de masă | –Regina, Chasselas dorato, Cardinal |1.1.6.în ceea ce privește Luxemburg:soiuri de struguri albi | –Riesling, Müller-Thurgau. |1.2. Data înmuguririiData la care jumătate din lăstarii unui butuc de viță de vie tăiat normal s-au deschis, lăsând să se vadă pilozitatea lor internă în raport cu soiurile martor.1.3. Data înfloririi deplineData la care la un anumit număr de plante jumătate din flori sunt deschise în comparație cu soiurile martor.1.4. Maturitate (în ceea ce privește soiurile de struguri pentru vin și soiurile de struguri de masă)Pe lângă perioada de maturitate, se indică densitatea sau gradul probabil al mustului, aciditatea acestuia și randamentul corespunzător al strugurilor exprimat în kilograme la hectar, în comparație cu unul sau mai multe soiuri martor, indicându-se pe cât posibil randamente de același ordin de mărime.2. CARACTERISTICILE CULTURII2.1. Vigoare2.2. Mod de comportare (poziția primului mugur fructifer, mărimea preferată)2.3. Producție2.3.1. regularitate2.3.2. randament2.3.3. anomalii2.4. Rezistență sau sensibilitate2.4.1. în condiții nefavorabile2.4.2. la organisme dăunătoare2.4.3. o eventuală sensibilitate la spargerea bacei2.5. Mod de comportare în timpul înmulțirii vegetative2.5.1. altoire2.5.2. înmulțire prin butași3. UTILIZARE3.1. pentru struguri de vin3.2. pentru struguri de masă3.3. ca portaltoi3.4. pentru utilizări industriale.--------------------------------------------------20040304ANEXA IICONDIȚII MINIME PENTRU EFECTUAREA INSPECȚIILOR1. DATE ECOLOGICE1.1. loc1.2. condiții geografice1.2.1. longitudine1.2.2. latitudine1.2.3. altitudine1.2.4. expunere și înclinare1.3. condiții climaterice1.4. tipul de sol2. MODALITĂȚI TEHNICE2.1. Pentru struguri pentru vin și struguri de masă2.1.1. 24 butași, dacă este posibil, pe mai multe portaltoaie diferite2.1.2. cel puțin trei ani de producție2.1.3. cel puțin două locuri cu condiții ecologice diferite2.1.4. repunerea la altoi trebuie examinată cel puțin pe trei soiuri de portaltoi2.2. Pentru soiurile de portaltoi2.2.1. cinci butași cu cel puțin două forme de comportare2.2.2. cinci ani de la plantare2.2.3. trei locuri cu condiții ecologice diferite2.2.4. repunerea la altoi trebuie examinată cel puțin pe trei soiuri de butași altoi.--------------------------------------------------20040304ANEXA IIIPARTEA ADirectiva abrogată cu modificările sale(menționată în articolul 2)–Directiva 72/169/CEE a Comisiei | (JO L 103, 2.5.1972, p. 25) |–Directiva 86/267/CEE a Comisiei | (JO L 169, 26.6.1986, p. 46) |PARTEA BLista termenelor de transpunere în drept național(menționată în articolul 2)Directiva | Termen de transpunere |72/169/CEE | 1 iulie 1972 |86/267/CEE | 1 ianuarie 1987 |--------------------------------------------------20040304ANEXA IVTABEL DE CORESPONDENȚĂDirectiva 72/169/CEE | Prezenta directivă |Articolul 1 | Articolul 1 |Articolul 2 | – |– | Articolul 2 |– | Articolul 3 |Articolul 3 | Articolul 4 |Anexa I partea A | Anexa I partea A |Anexa I partea B punctul 1.1 | Anexa I partea B punctul 1.1 |Anexa I partea B punctul 1.1.1 | Anexa I partea B punctul 1.1.1 |Anexa I partea B punctul 1.1.1a | Anexa I partea B punctul 1.1.2 |Anexa I partea B punctul 1.1.1a.1 | Anexa I partea B punctul 1.1.2.1 |Anexa I partea B punctul 1.1.1a.2 | Anexa I partea B punctul 1.1.2.2 |Anexa I partea B punctul 1.1.1a.3 | Anexa I partea B punctul 1.1.2.3 |Anexa I partea B punctul 1.1.1b | Anexa I partea B punctul 1.1.3 |Anexa I partea B punctul 1.1.1b.1 | Anexa I partea B punctul 1.1.3.1 |Anexa I partea B punctul 1.1.1b.2 | Anexa I partea B punctul 1.1.3.2 |Anexa I partea B punctul 1.1.1b.3 | Anexa I partea B punctul 1.1.3.3 |Anexa I partea B punctul 1.1.2 | Anexa I partea B punctul 1.1.4 |Anexa I partea B punctul 1.1.2.1 | Anexa I partea B punctul 1.1.4.1 |Anexa I partea B punctul 1.1.2.2 | Anexa I partea B punctul 1.1.4.2 |Anexa I partea B punctul 1.1.2.3 | Anexa I partea B punctul 1.1.4.3 |Anexa I partea B punctul 1.1.3 | Anexa I partea B punctul 1.1.5 |Anexa I partea B punctul 1.1.3.1 | Anexa I partea B punctul 1.1.5.1 |Anexa I partea B punctul 1.1.3.2 | Anexa I partea B punctul 1.1.5.2 |Anexa I partea B punctul 1.1.3.3 | Anexa I partea B punctul 1.1.5.3 |Anexa I partea B punctul 1.1.4 | Anexa I partea B punctul 1.1.6 |Anexa I partea B punctul 1.2 | Anexa I partea B punctul 1.2 |Anexa I partea B punctul 1.3 | Anexa I partea B punctul 1.3 |Anexa I partea B punctul 1.4 | Anexa I partea B punctul 1.4 |Anexa I partea B punctele 2 și 3 | Anexa I partea B punctele 2 și 3 |Anexa II | Anexa II |– | Anexa III |– | Anexa IV |--------------------------------------------------


title: Directiva 97/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 aprilie 1997 de efectuare a celei de-a cincisprezecea modificări a Directivei 76/769/CEE referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase

text:
               13/Volumul 21

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               5

         31997L0016

               L 116/31

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 97/16/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

   din 10 aprilie 1997
   de efectuare a celei de-a cincisprezecea modificări a Directivei 76/769/CEE referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene și, în special, articolul 100a al acestuia,
   având în vedere propunerea Comisiei (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),
   hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 189b din tratat (3),
   întrucât articolul 7a din tratat stabilește o zonă fără frontiere interne în care se asigură libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor;
   întrucât toate statele membre, cu excepția Austriei, a Finlandei, a Greciei, a Italiei și a Luxemburgului, sunt parte la Convenția pentru prevenirea poluării marine din surse telurice (Convenția de la Paris din 1974); întrucât Comisia de la Paris, organul executiv al Convenției de la Paris, consideră hexacloretanul și substanțele care se pot forma în urma utilizării acestuia ca substanțe care generează poluare și trebuie eliminate în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Convenția de la Paris; întrucât Consiliul, prin mandatul adoptat la 4 martie 1996, a împuternicit Comisia să negocieze o decizie pentru eliminarea treptată a hexacloretanului, cu câteva excepții privind utilizarea în industriile metalelor neferoase și, în special, în turnătoriile de aluminiu neintegrate și pentru anumite aliaje de magneziu; întrucât ca urmare a negocierilor purtate la întrunirea Comisiilor de la Oslo și Paris, care au avut loc la Oslo în iunie 1996, se adoptă Decizia Parcom 96/1 privind eliminarea treptată a hexacloretanului din industria metalelor neferoase, înlocuind deciziile în vigoare Parcom 92/4 și Parcom 93/1 referitoare la aceeași problemă; întrucât Decizia Parcom 96/1 prevede reexaminarea necesității de a menține excepțiile la interzicerea utilizării hexacloretanului în 1998;
   întrucât limitările impuse statelor membre în ceea ce privește introducerea pe piață a hexacloretanului pentru utilizare în industria metalelor neferoase afectează direct funcționarea pieței interne; întrucât este, prin urmare, necesar să se apropie legislațiile statelor membre în acest domeniu și să se modifice anexa I la Directiva 76/769/CEE (4);
   întrucât, ținând seama de întinderea și efectele acțiunii propuse, măsurile comunitare preconizate de prezenta directivă sunt nu numai necesare, ci și vitale pentru atingerea obiectivelor menționate; întrucât aceste obiective nu pot fi atinse de statele membre individual; întrucât, mai mult, realizarea lor la nivel comunitar este deja prevăzută de Directiva 76/769/CEE,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexa la Directiva 76/769/CEE se modifică în conformitate cu prezenta anexă.
   Articolul 2
   Statele membre adoptă și publică actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 decembrie 1997. Ele informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Statele membre aplică aceste dispoziții de la 1 ianuarie 1998.
   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 10 aprilie 1997.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         J.M. GIL-ROBLES

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. VAN DOK VAN WEELE

      (1)  JO C 382, 31.12.1994, p. 35 și

      JO C 12, 17.1.1996, p. 12.

      (2)  JO C 236, 11.9.1995, p. 12.

      (3)  Avizul Parlamentului European din 20 septembrie 1995 (JO C 269, 16.10.1995, p. 63), Poziția comună a Consiliului din 26 noiembrie 1996 (JO C 41, 10.2.1997, p. 1) și Decizia Parlamentului European din 16 ianuarie 1997 (JO C 33, 3.2.1997) și Decizia Consiliului din 13 martie 1997.

      (4)  JO L 262, 27.9.1976, p. 201. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 94/60/CE (JO L 365, 31.12.1994, p. 1).
   ANEXĂ
   La anexa 1 la Directiva 76/769/CEE se adaugă următoarea substanță:

                  „41 hexacloretan
                  nr. CAS 67-72-1
                  nr. IESCE 2006664

                  Nu poate fi utilizat la producerea sau prelucrarea metalelor neferoase.
                  Prin derogare, statele membre pot permite utilizarea hexacloretanului (HCE) pe teritoriile lor:

                              —

                              în turnătoriile de aluminiu neintegrate care produc piese turnate specializate pentru aplicații care necesită standarde înalte de calitate și siguranță și în care consumul este în medie sub 1,5 kg de HCE pe zi. Ținând seama de evoluția cunoștințelor și a tehnicilor din domeniul produselor de înlocuire, Comisia, în acord cu statele membre și în cadrul Parcom, va proceda la reexaminarea acestei derogări înainte de 31 decembrie 1998;

                              —

                              pentru afinarea granulozității în producerea aliajelor de magneziu AZ81, AZ91 și AZ92. Ținând seama de evoluția cunoștințelor și a tehnicilor din domeniul produselor de înlocuire, Comisia, în acord cu statele membre și în cadrul Parcom, va proceda la reexaminarea acestei derogări înainte de 31 decembrie 1998.”