title: Directiva 2009/149/CE a Comisiei din 27 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la indicatorii de siguranță comuni și la metodele comune de calcul al costului accidentelor (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               28.11.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 313/65

      DIRECTIVA 2009/149/CE A COMISIEI

   din 27 noiembrie 2009
   de modificare a Directivei 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la indicatorii de siguranță comuni și la metodele comune de calcul al costului accidentelor
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (Directiva privind siguranța feroviară) (1), în special articolul 5 alineatul (2),
   având în vedere recomandarea Agenției Europene a Căilor Ferate (ERA/REC/SAF/02-2008) din 29 septembrie 2008,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2004/49/CE, astfel cum a fost corectată, prevede posibilitatea revizuirii anexei I la directiva menționată pentru a se include definiții comune ale indicatorilor de siguranță comuni (ISC) și ale metodelor comune de calcul al costului accidentelor.

               (2)

               În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2004/49/CE, informațiile privind ISC trebuie colectate pentru a facilita evaluarea atingerii obiectivelor de siguranță comune (OSC). În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din directiva menționată, ISC trebuie să fie însoțite de o evaluare a impactului economic în termeni de acceptare a riscului în societate. Obiectivul principal al ISC trebuie să fie acela de a măsura performanța în domeniul siguranței și de a facilita evaluarea impactului economic al OSC. Prin urmare, este necesară trecerea de la indicatori legați de costurile tuturor accidentelor care trebuie suportate de căile ferate la indicatori legați de impactul economic al accidentelor asupra societății.

               (3)

               Atribuirea unei valori bănești siguranței ameliorate trebuie privită în contextul resurselor bugetare limitate ale acțiunilor de politică publică. De aceea, pentru a selecționa inițiative care să garanteze alocarea eficientă a resurselor, devine necesară stabilirea ordinii de prioritate a diferitelor acțiuni.

               (4)

               Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 881/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (2) acordă agenției un mandat pentru a stabili o rețea cu autoritățile naționale responsabile pentru siguranță și autoritățile naționale responsabile cu investigațiile, în scopul de a defini conținutul ISC enumerați în anexa I la Directiva 2004/49/CE. Ca urmare a acestui mandat, la 29 septembrie 2008, agenția a prezentat recomandarea sa cu privire la revizuirea anexei I la Directiva 2004/49/CE: definiții comune pentru ISC și metode comune de calcul al impactului economic al accidentelor (ERA/REC/SAF/02-2008).

               (5)

               Prin urmare, anexa I la Directiva 2004/49/CE trebuie modificată.

               (6)

               Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 21 din Directiva 96/48/CE,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexa I la Directiva 2004/49/CE se înlocuiește cu textul anexei la prezenta directivă.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre adoptă și publică actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 18 iunie 2010. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 27 noiembrie 2009.

            Pentru Comisie

         Antonio TAJANI

            Vicepreședinte

      (1)  JO L 164, 30.4.2004, p. 44.

      (2)  JO L 164, 30.4.2004, p. 1.

      ANEXĂ

            „ANEXA I

               INDICATORI COMUNI DE SIGURANȚĂ

            Indicatorii comuni de siguranță se raportează anual de către autoritățile de siguranță. Prima perioadă de raportare este 2010.
            Indicatorii referitori la activitățile prevăzute la articolul 2 alineatul (2) literele (a) și (b) trebuie luați în considerare separat, dacă sunt prezentați.
            Dacă sunt descoperite noi fapte sau erori după prezentarea raportului, indicatorii pentru un anumit an sunt modificați sau corectați de autoritatea de siguranță cu prima ocazie convenabilă și cel târziu în următorul raport anual.
            Pentru indicatorii referitori la accidente prevăzuți în rubrica 1, Regulamentul (CE) nr. 91/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind statisticile din transportul feroviar (1) se aplică în măsura în care informațiile sunt disponibile.
            1.   Indicatori referitori la accidente

                        1.1.

                        Număr total și relativ (pe kilometru-tren) de accidente grave și o defalcare pe următoarele tipuri de accidente:

                                    —

                                    coliziuni de trenuri, inclusiv coliziuni cu obstacole aflate în spațiul gabaritului de liberă trecere;

                                    —

                                    deraieri de trenuri;

                                    —

                                    accidente la trecerile la nivel, inclusiv accidente în care sunt implicați pietoni la trecerile la nivel;

                                    —

                                    accidentări de persoane cauzate de material rulant în mișcare, cu excepția sinuciderilor;

                                    —

                                    incendii ale materialului rulant;

                                    —

                                    altele.

                              Fiecare accident grav este raportat la tipul de accident primar, chiar dacă consecințele accidentului secundar sunt mai grave, de exemplu, un incendiu în urma unei deraieri.

                        1.2.

                        Număr total și relativ (pe kilometru-tren) de persoane grav rănite și ucise pe tip de accident, împărțit în următoarele categorii:

                                    —

                                    călători [de asemenea în raport cu numărul total de kilometri-călători și de tren-kilometri (călători)];

                                    —

                                    angajați, inclusiv personalul contractanților;

                                    —

                                    utilizatori ai trecerilor la nivel;

                                    —

                                    persoane neautorizate în incinta instalațiilor feroviare;

                                    —

                                    altele.

                  2.   Indicatori referitori la mărfuri periculoase

            Număr total și relativ (pe kilometru-tren) de accidente care implică transportul de mărfuri periculoase, împărțit în următoarele categorii:

                        —

                        accidente care implică cel puțin un vehicul feroviar transportând mărfuri periculoase, astfel cum este definit în apendice;

                        —

                        numărul accidentelor de acest fel în care se eliberează substanțe periculoase.

                  3.   Indicatori referitori la sinucideri

            Număr total și relativ (pe kilometru-tren) de sinucideri.
            4.   Indicatori referitori la elementele precursoare ale accidentelor

            Număr total și relativ (pe kilometru-tren) de:

                        —

                        șine rupte;

                        —

                        deformări ale șinelor;

                        —

                        defecțiuni de semnalizare rezultând într-o stare periculoasă a semnalului;

                        —

                        depășiri ale unui semnal de pericol;

                        —

                        rupturi de roți și osii la materialul rulant în serviciu.

                  Toate elementele precursoare trebuie raportate, atât cele care conduc la accidente, cât și cele care nu conduc la accidente. Elementele precursoare care conduc la accidente sunt raportate la ISC privind elementele precursoare; dacă sunt grave, accidentele care au loc sunt raportate la ISC privind accidentele la care se face referire la rubrica 1.
            5.   Indicatori pentru calculul impactului economic al accidentelor

            Total în euro și relativ (pe kilometru-tren), pentru:

                        —

                        numărul deceselor și al vătămărilor grave multiplicat cu valoarea prevenirii unui deces sau a unei vătămări grave (Value of Preventing a Casualty – VPC);

                        —

                        costul pagubelor cauzate mediului înconjurător;

                        —

                        costul pagubelor materiale cauzate materialului rulant sau infrastructurii;

                        —

                        costul întârzierilor cauzate de accidente.

                  Autoritățile de siguranță raportează fie impactul economic al tuturor accidentelor, fie numai impactul economic al accidentelor grave. Această alegere trebuie să fie indicată în mod clar în raportul anual la care se face referire la articolul 18.
            VPC înseamnă valoarea pe care societatea o atribuie prevenirii deceselor sau vătămărilor grave și nu reprezintă, ca atare, o referință pentru indemnizarea dintre părțile implicate în accidente.
            6.   Indicatori referitori la siguranța tehnică a infrastructurii și la implementarea acesteia

                        6.1.

                        Procentaj de linii dotate cu un sistem de protecție automată a trenurilor (ATP) în funcțiune, procentaj de kilometri-tren utilizând sisteme ATP operaționale.

                        6.2.

                        Număr de treceri la nivel (total, pe kilometru de linie și pe lungime desfășurată) pentru următoarele opt tipuri:

                                    (a)

                                    treceri la nivel active, echipate cu:

                                                (i)

                                                sistem automat de avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                (ii)

                                                sistem automat de protecție a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                (iii)

                                                sistem automat de protecție și avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                (iv)

                                                sistem automat de protecție și avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel, precum și protecție pe partea căii ferate;

                                                (v)

                                                sistem manual de avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                (vi)

                                                sistem manual de protecție a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                (vii)

                                                sistem manual de protecție și avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                    (b)

                                    treceri la nivel pasive.

                  7.   Indicatori referitori la managementul siguranței

            Auditurile interne realizate de administratorii de infrastructură și întreprinderile feroviare, prevăzute în documentația sistemului de management al siguranței. Numărul total de audituri realizate și numărul ca procentaj din auditurile necesare (și/sau planificate).
            8.   Definiții

            Definițiile comune ale ISC și metodele comune de calcul al impactului economic al accidentelor figurează în apendice.

               Apendice

                  Definiții comune ale ISC și metode comune de calcul al impactului economic al accidentelor

               1.   Indicatori referitori la accidente

                           1.1.

                           «Accident grav» înseamnă orice accident care implică cel puțin un vehicul feroviar în mișcare și care provoacă moartea sau rănirea gravă a cel puțin unei persoane ori pagube semnificative materialului rulant, șinelor, altor instalații sau mediului ori perturbări considerabile ale traficului. Se exclud accidentele din ateliere, antrepozite și depouri.

                           1.2.

                           «Pagube importante cauzate materialului rulant, șinelor, altor instalații sau mediului» înseamnă daune echivalente cu cel puțin 150 000 EUR.

                           1.3.

                           «Perturbări importante ale traficului» înseamnă suspendarea serviciilor de transport feroviar pe o linie principală de cale ferată pentru cel puțin șase ore.

                           1.4.

                           «Tren» înseamnă unul sau mai multe vehicule feroviare remorcate de una sau mai multe locomotive sau automotoare ori un automotor care circulă singur, rulând sub un anumit număr sau cu o denumire specifică de la un punct fix inițial la un punct fix final. O locomotivă ușoară, respectiv o locomotivă care circulă singură, este considerată tren.

                           1.5.

                           «Coliziune de trenuri, inclusiv coliziuni cu obstacole aflate în spațiul gabaritului de liberă trecere» înseamnă coliziunea frontală, din spate sau laterală între partea unui tren și partea altui tren sau cu:

                                       (i)

                                       material rulant pentru manevre;

                                       (ii)

                                       obiecte fixate sau aflate temporar pe calea ferată sau lângă aceasta (dar nu la trecerile la nivel în cazul în care obiectul a fost pierdut de un vehicul sau de un alt utilizator care a folosit trecerea).

                           1.6.

                           «Deraiere de tren» înseamnă orice situație în care cel puțin una dintre roțile trenului părăsește șinele.

                           1.7.

                           «Accidente la trecerile la nivel» înseamnă accidente la trecerile la nivel care implică cel puțin un vehicul feroviar și unul sau mai multe vehicule care utilizează trecerea, alți utilizatori ai trecerii precum pietonii sau obiecte aflate temporar pe calea ferată sau lângă aceasta, care au fost pierdute de un vehicul sau de un alt utilizator care a folosit trecerea.

                           1.8.

                           «Accidentări de persoanelor cauzate de material rulant în mișcare» înseamnă accidentarea uneia sau mai multor persoane care sunt lovite de un vehicul feroviar sau de un obiect atașat la acesta, ori care s-a detașat de acesta. Se includ persoanele care cad din vehiculele feroviare, precum și persoanele care cad sau sunt lovite de obiecte detașate în timpul călătoriei la bordul vehiculelor.

                           1.9.

                           «Incendii ale materialului rulant» înseamnă incendiile și exploziile care au loc în vehiculele feroviare (inclusiv încărcătura acestora) atunci când acestea se deplasează între gara de plecare și destinație, inclusiv în timpul staționării în gara de plecare, la destinație sau în timpul opririlor intermediare, precum și în timpul operațiunilor de triaj.

                           1.10.

                           «Alte tipuri de accidente» înseamnă toate accidentele altele decât cele deja menționate (coliziuni de trenuri, deraieri de trenuri, accidente la trecerile la nivel, accidentări ale persoanelor cauzate de material rulant în mișcare și incendii ale materialului rulant).

                           1.11.

                           «Călător» înseamnă orice persoană, cu excepția membrilor personalului trenului, care efectuează o călătorie pe calea ferată. Pentru statisticile privind accidentele, sunt incluși călătorii care încearcă să se îmbarce/să debarce în/dintr-un tren în mișcare.

                           1.12.

                           «Angajați (se include personalul contractanților și contractanții independenți)» înseamnă orice persoană al cărei loc de muncă este legat de căile ferate și care se află la serviciu în momentul accidentului. Se include personalul trenurilor și persoanele care manipulează materialul rulant și instalațiile de infrastructură.

                           1.13.

                           «Utilizatori ai trecerilor la nivel» înseamnă orice persoană care utilizează o trecere la nivel pentru a traversa linia de cale ferată cu orice mijloace de transport sau pe jos.

                           1.14.

                           «Persoane neautorizate în incinta instalațiilor feroviare» înseamnă orice persoană prezentă în incinta instalațiilor feroviare în care prezența acesteia este interzisă, cu excepția utilizatorilor trecerilor la nivel.

                           1.15.

                           «Alte persoane (terți)» înseamnă toate persoanele care nu intră în categoriile «călători», «angajați, inclusiv personalul contractanților», «utilizatori ai trecerilor la nivel» sau «persoane neautorizate în incinta instalațiilor feroviare».

                           1.16.

                           «Decese (persoană ucisă)» înseamnă orice persoană ucisă pe loc sau care decedează în cel mult 30 de zile în urma unui accident, cu excepția sinuciderilor.

                           1.17.

                           «Vătămări (persoană grav rănită)» înseamnă orice persoană rănită care a fost spitalizată mai mult de 24 de ore în urma unui accident, cu excepția tentativelor de sinucidere.

                     2.   Indicatori referitori la mărfuri periculoase

                           2.1.

                           «Accident care implică transportul de mărfuri periculoase» înseamnă orice accident sau incident supus raportării în conformitate cu RID (2)/ADR, secțiunea 1.8.5.

                           2.2.

                           «Mărfuri periculoase» înseamnă acele substanțe și articole al căror transport este interzis de RID sau este autorizat numai în condițiile prevăzute în RID.

                     3.   Indicatori referitori la sinucideri

                           3.1.

                           «Sinucidere» înseamnă un act săvârșit în mod deliberat de o persoană pentru a-și produce vătămări ducând la deces, înregistrat și clasificat ca atare de autoritatea națională competentă.

                     4.   Indicatori referitori la elementele precursoare ale accidentelor

                           4.1.

                           «Șine rupte» înseamnă orice șină care este separată în două sau mai multe părți, sau orice șină din care s-a detașat o bucată de metal, creând pe suprafața de rulare un gol de mai mult de 50 mm în lungime și de 10 mm în profunzime.

                           4.2.

                           «Deformări ale șinelor» înseamnă defecte privind continuitatea și geometria șinelor, care necesită închiderea căii sau reducerea imediată a vitezei autorizate pentru menținerea siguranței.

                           4.3.

                           «Defecțiune de semnalizare rezultând într-o stare periculoasă a semnalului» înseamnă orice defecțiune a sistemului de semnalizare (a infrastructurii sau a materialului rulant), care conduce la informații de semnalizare mai puțin restrictive decât cele cerute.

                           4.4.

                           «Depășirea unui semnal de pericol» înseamnă orice situație în care o parte a unui tren transgresează deplasarea sa autorizată.
                           Deplasare neautorizată înseamnă depășirea:

                                       —

                                       unui semnal luminos de cale sau a unui semafor semnalizând pericolul, cu ordinul de oprire, în cazul în care sistemul automatic de control al trenului sau sistemul ATP nu este operațional;

                                       —

                                       limitei unei deplasări autorizate din motive de siguranță, prevăzute în cadrul unui sistem ATCS sau ATP;

                                       —

                                       unui punct comunicat prin autorizare verbală sau scrisă, care figurează în regulamente;

                                       —

                                       panourilor de oprire (nu se includ opritoarele de linie fixe) sau a gesturilor manuale.

                                 Nu se includ cazurile în care vehiculele fără nicio unitate de tracțiune atașată sau trenurile fără personal depășesc un semnal de pericol. Nu se includ nici cazurile în care, indiferent de motiv, semnalul de pericol nu este activat în timp util pentru a permite oprirea trenului în fața semnalului.
                           Autoritățile naționale de siguranță pot prezenta rapoarte separate pentru cele patru tipuri de deplasări neautorizate, dar raportează cel puțin un indicator agregat care conține date legate de toate cele patru deplasări în cauză.

                           4.5.

                           «Rupturi de roți și osii» înseamnă rupturi ale elementelor esențiale ale roților sau axei, care creează riscul unui accident (deraiere sau coliziune).

                     5.   Metode comune pentru calculul impactului economic al accidentelor

                           5.1.

                           Valoarea prevenirii unui deces sau a unei vătămări grave (VPC) se compune din:

                                       1.

                                       valoarea siguranței în sine: valorile disponibilității de a plăti (Willingness to Pay – WTP), bazate pe studii privind preferințele declarate, realizate în statele membre unde se aplică valorile respective;

                                       2.

                                       costuri economice directe și indirecte: costuri evaluate în statele membre, compuse din:

                                                   —

                                                   costuri medicale și de reabilitare;

                                                   —

                                                   cheltuieli de judecată, cheltuieli cu poliția, costurile anchetelor private privind accidentele, cheltuieli cu serviciile de urgență și costurile administrative ale asigurărilor;

                                                   —

                                                   pierderi de producție: valoarea pentru societate a bunurilor și a serviciilor care ar fi putut fi produse de persoana respectivă, dacă accidentul nu ar fi avut loc.

                           5.2.

                           Principii comune de evaluare a valorii siguranței în sine și costurile economice directe/indirecte:
                           În ceea ce privește valoarea siguranței în sine, evaluarea gradului de adecvare a estimărilor disponibile se bazează pe următoarele considerente:

                                       —

                                       estimările se referă la un sistem de evaluare a diminuării riscului de mortalitate din sectorul transportului și urmează o abordare WTP bazată pe metodele fondate pe preferințele declarate;

                                       —

                                       eșantionul respondenților utilizat pentru valori este reprezentativ pentru populația vizată. Eșantionul trebuie să reflecte, în special, vârsta, distribuția veniturilor, precum și alte caracteristici socioeconomice și demografice relevante ale populației;

                                       —

                                       metoda de extragere a valorilor WTP: ancheta trebuie astfel concepută încât întrebările să fie clare și semnificative pentru respondenți.

                                 Costurile economice directe și indirecte sunt evaluate pe baza costurilor reale suportate de societate.

                           5.3.

                           «Costul pagubelor cauzate mediului înconjurător» înseamnă costurile care trebuie suportate de întreprinderile feroviare sau de administratorii infrastructurii, evaluate pe baza experienței lor, pentru a readuce zona afectată la starea sa de dinaintea accidentului.

                           5.4.

                           «Costul pagubelor materiale cauzate materialului rulant sau infrastructurii» înseamnă costurile cu furnizarea unui nou material rulant sau a unei noi infrastructuri cu aceleași funcționalități și parametri tehnici ca și cele care au fost astfel deteriorate încât nu sunt reparabile, precum și costul readucerii în starea de dinaintea accidentului a materialului rulant și a infrastructurii reparabile. Ambele costuri sunt estimate de întreprinderile feroviare sau de administratorii infrastructurii pe baza experienței lor. Sunt de asemenea incluse costurile aferente închirierii de material rulant ca urmare a indisponibilității cauzate de materialul rulant deteriorat.

                           5.5.

                           «Costul întârzierilor cauzate de accidente» înseamnă valoarea bănească a întârzierilor suferite de utilizatorii transportului feroviar (călători și clienți ai serviciilor de transport de marfă) ca urmare a accidentelor, calculată pa baza modelului următor:
                           VT= valoarea bănească a timpului câștigat pe durata călătoriei
                           Valoarea timpului pentru călătorul dintr-un tren (o oră)

                                       VTP = [VT a călătorilor care se deplasează în interes de serviciu]*[Procentul mediu de călători care se deplasează în interes de serviciu pe an]

                                       VT este măsurată în EUR pe călător pe oră

                                 Valoarea timpului pentru un tren de marfă (o oră)

                                       VTF = [VT a trenurilor de marfă]*[(tone-km)/(tren-km)]

                                       VT este măsurată în EUR pe tonă de marfă pe oră

                                       Cantitatea medie în tone de marfă transportată per tren într-un an = (tone-km)/(tren-km)

                                 CM= Costul unui minut de întârziere a trenului

                              Tren de călători

                                       CMP = K1*(VTP/60)*[(călători-km)/(tren-km)]

                                       Numărul mediu de călători per tren într-un an = (călători- km)/(tren-km)

                              Tren de marfă

                                       CMF = K2* (VTF/60)

                                       Factorii K1 și K2 sunt cuprinși între valoarea timpului și valoarea întârzierii, astfel cum sunt estimate de studiile privind preferințele declarate, pentru a ține cont de faptul că timpul pierdut ca urmare a întârzierilor este perceput în mod semnificativ mai negativ decât timpul normal al călătoriei.

                                 Costul întârzierii datorate unui accident = CMP*(minutele întârziate de trenurile de călători) + CMF*(minutele întârziate de trenurile de marfă)

                  Domeniul de aplicare al modelului

               Costul întârzierilor se calculează pentru toate accidentele, atât cele grave, cât și cele ușoare.
               Întârzierile se calculează în felul următor:

                           —

                           întârzierile reale pe căile ferate pe care s-a produs accidentul;

                           —

                           întârzierile reale sau, dacă nu este posibil, întârzierile estimate pe celelalte căi afectate.

                     6.   Indicatori referitori la siguranța tehnică a infrastructurii și la implementarea acesteia

                           6.1.

                           «Protecția automată a trenurilor (ATP)» înseamnă un sistem care aplică respectarea semnalelor și a restricțiilor de viteză prin supravegherea vitezei, inclusiv prin oprirea automată la semnale.

                           6.2.

                           «Trecere la nivel» înseamnă orice intersecție la nivel între un drum și o cale ferată, autorizată de administratorul de infrastructură și deschisă publicului sau utilizatorilor privați. Sunt excluse pasajele între peroanele din gări, precum și pasajele peste șine destinate utilizării exclusive de către angajați.

                           6.3.

                           «Pasaj» înseamnă orice drum, stradă sau autostradă publică sau privată, inclusiv căile pietonale și pistele pentru bicicliști sau alte rute puse la dispoziție pentru trecerea oamenilor, animalelor, vehiculelor sau utilajelor.

                           6.4.

                           «Trecere la nivel activă» înseamnă o trecere la nivel ai cărei utilizatori sunt protejați sau avertizați de sosirea trenului prin activarea unor dispozitive atunci când trecerea nu poate fi folosită de aceștia în condiții de siguranță.

                                       —

                                       Protejarea prin utilizarea unor dispozitive fizice:

                                                   —

                                                   bariere sau semibariere;

                                                   —

                                                   porți.

                                       —

                                       Avertizarea prin utilizarea unor echipamente fixe instalate la trecerea la nivel:

                                                   —

                                                   semnale vizuale: lumini;

                                                   —

                                                   semnale acustice: clopote, sirene, claxoane etc.;

                                                   —

                                                   dispozitive fizice, de exemplu vibrații datorate denivelărilor șoselei.

                                 Trecerile la nivel active se clasifică în:

                                       1.

                                       «trecerea la nivel cu sistem automat de protecție și/sau avertizare a utilizatorilor trecerii», care înseamnă trecerea la nivel pentru care sistemul de protecție și/sau avertizare este activat de sosirea trenului.
                                       Aceste treceri la nivel se clasifică, la rândul lor, astfel:

                                                   (i)

                                                   sistem automat de avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                   (ii)

                                                   sistem automat de protecție a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                   (iii)

                                                   sistem automat de protecție și avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                   (iv)

                                                   sistem automat de protecție și avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel, precum și protecție pe partea căii ferate.
                                                   «Protecție pe partea căii ferate» înseamnă un semnal sau un alt sistem de protecție a trenului care îi permite acestuia să înainteze numai atunci când trecerea la nivel este protejată pe partea utilizatorilor trecerii la nivel și când nicio incursiune nu mai este permisă grație unor mijloace de supraveghere și/sau de detectare a obstacolelor;

                                       2.

                                       «trecerea la nivel cu sistem manual de protecție și/sau avertizare a utilizatorilor trecerii», care înseamnă trecerea la nivel pentru care sistemul de protecție și/sau avertizare este activat manual și pentru care nu există un semnal feroviar anclanșat care să-i indice trenului că poate să înainteze numai atunci când sistemul de protecție și/sau avertizare al trecerii la nivel a fost activat.
                                       Aceste treceri la nivel se clasifică, la rândul lor, astfel:

                                                   (v)

                                                   sistem manual de avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                   (vi)

                                                   sistem manual de protecție a utilizatorilor trecerii la nivel;

                                                   (vii)

                                                   sistem manual de protecție și avertizare a utilizatorilor trecerii la nivel;

                           6.5.

                           «Trecerea la nivel pasivă», care înseamnă o trecere la nivel fără vreun sistem de avertizare și/sau protecție activat atunci când trecerea nu poate fi folosită de utilizatori în condiții de siguranță.

                     7.   Indicatori referitori la managementul siguranței

                           7.1.

                           «Audit» înseamnă un proces sistematic, independent și documentat pentru obținerea dovezilor de audit și evaluarea acestora în mod obiectiv cu scopul de a determina în ce măsură sunt îndeplinite criteriile de audit.

                     8.   Definițiile bazelor de etalonare

                           8.1.

                           «Tren-km» înseamnă unitatea de măsură care reprezintă deplasarea unui tren pe o distanță de un kilometru. Distanța utilizată este distanță parcursă efectiv, dacă este cunoscută, în caz contrar fiind utilizată distanța standard a rețelei între origine și destinație. Este luată în considerare numai distanța pe teritoriul național al țării declarante.

                           8.2.

                           «Călători-km» înseamnă unitatea de măsură reprezentând transportul unui călător pe calea ferată pe o distanță de un kilometru. Este luată în considerare numai distanța pe teritoriul național al țării declarante.

                           8.3.

                           «Km de linie» înseamnă lungimea măsurată în kilometri a rețelei feroviare a statelor membre, al cărui domeniu de aplicare este definit la articolul 2. Pentru căile feroviare cu mai multe fire este luată în considerare numai distanța între origine și destinație.

                           8.4.

                           «Lungimea desfășurată» înseamnă lungimea măsurată în kilometri a rețelei feroviare a statelor membre, al cărui domeniu de aplicare este definit la articolul 2. Este luat în calcul fiecare fir de cale al liniilor de cale ferată cu mai multe fire.

                     ”

         (1)  JO L 14, 21.1.2003, p. 1.

         (2)  RID, Regulamentul privind transportul internațional feroviar al mărfurilor periculoase, astfel cum a fost adoptat prin Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13).


title: Directiva 2000/39/CE a Comisiei din 8 iunie 2000 de stabilire a primei liste de valori-limită orientative ale expunerii profesionale în aplicarea Directivei 98/24/CE a Consiliului privind protecția sănătății și a securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               05/Volumul 05

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               191

         32000L0039

               L 142/47

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 2000/39/CE A COMISIEI

   din 8 iunie 2000
   de stabilire a primei liste de valori-limită orientative ale expunerii profesionale în aplicarea Directivei 98/24/CE a Consiliului privind protecția sănătății și a securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998 privind protecția sănătății și a securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă (1), în special articolul 3 alineatul (2),
   având în vedere avizul Comitetului consultativ pentru securitate, igienă și protecția sănătății la locul de muncă,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul Directivei 98/24/CE, Comisia propune obiective europene de protecție a lucrătorilor împotriva riscurilor agenților chimici sub formă de valori-limită orientative de expunere profesională care trebuie stabilite la nivel comunitar.

               (2)

               În realizarea acestei sarcini, Comisia este sprijinită de Comitetul științific pentru limitele expunerii profesionale la agenți chimici, constituit în temeiul Deciziei 95/320/CE a Comisiei (2).

               (3)

               Pentru orice agent chimic pentru care este stabilită la nivel comunitar o valoare-limită orientativă de expunere profesională, statele membre stabilesc o valoare-limită de expunere profesională națională, ținând cont de valoarea-limită comunitară, și determină caracterul său în conformitate cu legislația și practica națională.

               (4)

               Valorile-limită de expunere profesională orientative trebuie considerate ca un element important al abordării globale vizând protecția sănătății lucrătorilor la locul de muncă împotriva riscurilor legate de substanțele chimice periculoase.

               (5)

               O primă și o a doua listă de valori-limită de expunere profesională orientative au fost stabilite de Directivele 91/322/CEE (3) și 96/94/CE (4) ale Comisiei pe baza dispozițiilor Directivei 80/1107/CEE a Consiliului din 27 noiembrie 1980 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenții chimici, fizici și biologici în timpul lucrului (5).

               (6)

               Directiva 80/1107/CEE a fost abrogată, cu efect de la 5 mai 2001, de Directiva 98/24/CE.

               (7)

               Se cuvine să se stabilească din nou, în cadrul Directivei 98/24/CE, valorile-limită orientative care au fost stabilite în Directivele 91/322/CEE și 96/94/CE în cadrul Directivei 80/1107/CEE.

               (8)

               Lista care figurează în anexă conține substanțele menționate în anexa la Directiva 96/94/CE și cuprinde un anumit număr de alți agenți pentru care valorile-limită de expunere profesională orientative au fost recomandate de către Comitetul consultativ pentru securitate, igienă și protecția sănătății la locul de muncă, după evaluarea celor mai recente date științifice privind efectele asupra sănătății, și luând în considerare disponibilitatea tehnicilor de măsurare; este necesară, în consecință, din motive de claritate, reformularea Directivei 96/94/CE.

               (9)

               Este necesar să se stabilească, pentru anumite substanțe, valori-limită pe termen scurt, pentru a se ține seama de efectele legate de expunerea de scurtă durată.

               (10)

               Pentru anumiți agenți, este necesar să se ia în considerare și posibilitatea de penetrare cutanată, cu scopul de a asigura cel mai bun nivel de protecție posibilă.

               (11)

               Prezenta directivă constituie o etapă concretă în realizarea dimensiunii sociale a pieței interne.

               (12)

               Măsurile prevăzute prin prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului constituit în temeiul articolului 17 din Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății lucrătorilor la locul de muncă (6),

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Prezenta directivă stabilește valorile-limită orientative de expunere profesională la nivel comunitar pentru agenții chimici enumerați în anexă.
   Articolul 2
   Statele membre stabilesc valori-limită naționale de expunere profesională pentru agenții chimici enumerați în anexă, ținând cont de valorile comunitare.
   Articolul 3
   (1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la data de 31 decembrie 2001. Statele membre informează de îndată Comisia în legătură cu aceasta.
   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre dispozițiile de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 4
   Directiva 96/94/CE se abrogă cu efect de la data menționată la articolul 3 alineatul (1).
   Articolul 5
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

   Articolul 6
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2000.

            Pentru Comisie

         Anna DIAMANTOPOULOU

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 131, 5.5.1998, p. 11.

      (2)  JO L 188, 9.8.1995, p. 14.

      (3)  JO L 177, 5.7.1991, p. 22.

      (4)  JO L 338, 28.12.1996, p. 86.

      (5)  JO L 327, 3.12.1980, p. 8.

      (6)  JO L 183, 29.6.1989, p. 1.
   ANEXĂ
   VALORI-LIMITĂ ORIENTATIVE DE EXPUNERE PROFESIONALĂ

               Einecs (1)

               CAS (2)

               Denumirea agentului

               Valori-limită

               Notă (3)

               8 ore (4)

               Termen scurt (5)

               mg/m3
                   (6)

               ppm (7)

               mg/m3
                   (6)

               ppm (7)

               200-467-2

               60-29-7

               Oxid de dietil

               308

               100

               616

               200

               —

               200-662-2

               67-64-1

               Acetonă

               1 210

               500

               —

               —

               —

               200-663-8

               67-66-3

               Cloroform

               10

               2

               —

               —

               Piele

               200-756-3

               71-55-6

               1,1,1-tricloretan

               555

               100

               1 110

               200

               —

               200-834-7

               75-04-7

               Etilamină

               9,4

               5

               —

               —

               —

               200-863-5

               75-34-3

               1,1-dicloretan

               412

               100

               —

               —

               Piele

               200-870-3

               75-44-5

               Fosgen

               0,08

               0,02

               0,4

               0,1

               —

               200-871-9

               75-45-6

               Clorodifluorometan

               3 600

               1 000

               —

               —

               —

               201-159-0

               78-93-3

               Butanon

               600

               200

               900

               300

               —

               201-176-3

               79-09-4

               Acid propionic

               31

               10

               62

               20

               —

               202-422-2

               95-47-6

               o-xilenă

               221

               50

               442

               100

               Piele

               202-425-9

               95-50-1

               1,2-diclorbenzen

               122

               20

               306

               50

               Piele

               202-436-9

               95-63-6

               1,2,4-trimetilbenzen

               100

               20

               —

               —

               —

               202-704-5

               98-82-8

               Cumenă

               100

               20

               250

               50

               Piele

               202-705-0

               98-83-9

               2-fenilpropen

               246

               50

               492

               100

               —

               202-849-4

               100-41-4

               Etilbenzen

               442

               100

               884

               200

               Piele

               203-313-2

               105-60-2

               e-Caprolactamă (pudră și vapori)

               10

               —

               40

               —

               —

               203-388-1

               106-35-4

               -3-heptanon

               95

               20

               —

               —

               —

               203-396-5

               106-42-3

               p-xilenă

               221

               50

               442

               100

               Piele

               203-400-5

               106-46-7

               1,4-diclorbenzen

               122

               20

               306

               50

               —

               203-470-7

               107-18-6

               Alcool alilic

               4,8

               2

               12,1

               5

               Piele

               203-473-3

               107-21-1

               Etilenă-glicol

               52

               20

               104

               40

               Piele

               203-539-1

               107-98-2

               1-metoxipropan-2-ol

               375

               100

               568

               150

               Piele

               203-550-1

               108-10-1

               4-metilpentan -2-on

               83

               20

               208

               50

               —

               203-576-3

               108-38-3

               m-xilenă

               221

               50

               442

               100

               Piele

               203-603-9

               108-65-6

               Acetat de 2-metoxi-1-metiletil

               275

               50

               550

               100

               Piele

               203-604-4

               108-67-8

               Metisilenă (trimetil benzen)

               100

               20

               —

               —

               —

               203-628-5

               108-90-7

               Clorobenzen

               47

               10

               94

               20

               —

               203-631-1

               108-94-1

               Ciclohexanon

               40,8

               10

               81,6

               20

               Piele

               203-632-7

               108-95-2

               Fenol

               7,8

               2

               —

               —

               Piele

               203-726-8

               109-99-9

               Tetrahidrofuran

               150

               50

               300

               100

               Piele

               203-737-8

               110-12-3

               5-metilxenan-2-on-

               95

               20

               —

               —

               —

               203-767-1

               110-43-0

               2-heptanon

               238

               50

               475

               100

               Piele

               203-808-3

               110-85-0

               Piperazin (pudră și vapori)

               0,1

               —

               0,3

               —

               —

               203-905-0

               111-76-2

               2-butoxietanol

               98

               20

               246

               50

               Piele

               203-933-3

               112-07-2

               Acetat de 2-butoxietil

               133

               20

               333

               50

               Piele

               204-065-8

               115-10-6

               Oxid de dimetil

               1 920

               1 000

               —

               —

               —

               204-428-0

               120-82-1

               1,2,4 -triclorbenzen

               15,1

               2

               37,8

               5

               Piele

               204-469-4

               121-44-8

               Trietilamină

               8,4

               2

               12,6

               3

               Piele

               204-662-3

               123-92-2

               Acetat de izopentil

               270

               50

               540

               100

               —

               204-697-4

               124-40-3

               Dimetilamină-

               3,8

               2

               9,4

               5

               —

               204-826-4

               127-19-5

               N,N -dimetilacetamidă

               36

               10

               72

               20

               Piele

               205-480-7

               141-32-2

               Acrilat de n-butil

               11

               2

               53

               10

               —

               205-563-8

               142-82-5

               n - heptan

               2 085

               500

               —

               —

               —

               208-394-8

               526-73-8

               1,2,3 -trimetilbenzen

               100

               20

               —

               —

               —

               208-793-7

               541-85-5

               5-metilheptan-3-on

               53

               10

               107

               20

               —

               210-946-8

               626-38-0

               Acetat de 1-metilbutil

               270

               50

               540

               100

               —

               211-047-3

               628-63-7

               Acetat de pentil

               270

               50

               540

               100

               —

               620-11-1

               Acetat de 3-pentil

               270

               50

               540

               100

               —

               625-16-1

               Amilacetat, tert

               270

               50

               540

               100

               —

               215-535-7

               1330-20-7

               Xilenă, izomer mixt, pur

               221

               50

               442

               100

               Piele

               222-995-2

               3689-24-5

               Sulfotep

               0,1

               —

               —

               —

               Piele

               231-634-8

               7664-39-3

               Fluorură de hidrogen

               1,5

               1,8

               2,5

               3

               —

               231-131-3

               7440-22-4

               Argint metalic

               0,1

               —

               —

               —

               —

               231-595-7

               7647-01-0

               Clorură de hidrogen

               8

               5

               15

               10

               —

               231-633-2

               7664-38-2

               Acid ortofosforic

               1

               —

               2

               —

               —

               231-635-3

               7664-41-7

               Amoniac anhidră

               14

               20

               36

               50

               —

               231-954-8

               7782-41-4

               Fluorină

               1,58

               1

               3,16

               2

               —

               231-978-9

               7783-07-5

               Seleniură de dihidrogen

               0,07

               0,02

               0,17

               0,05

               —

               233-113-0

               10035-10-6

               Bromură de hidrogen

               —

               —

               6,7

               2

               —

               247-852-1

               26628-22-8

               Acid de sodiu

               0,1

               —

               0,3

               —

               Skin

               252-104-2

               34590-94-8

               (2-metoximetiletoxi)-propanol

               308

               50

               —

               —

               Skin

               Fluoruri anorganice

               2,5

               —

               —

               —

               —

      (1)  Einecs: Catalogul european al substanțelor comercializate.

      (2)  CAS: numărul de înregistrare din Chemical Abstract Service.

      (3)  Mențiunea „piele” care însoțește LEP indică posibilitatea unei penetrări cutanate importante.

      (4)  Măsurate sau calculate în funcție de o perioadă de referință medie ponderată timp de opt ore.

      (5)  Valoare-limită dincolo de care nu poate exista expunere și care, dacă nu se indică altfel, se raportează la o perioadă de 15 minute.

      (6)  mg/m3: miligrame pe metru cub de aer la 20 °C și 101,3 KPa.

      (7)  ppm: părți pe milion pe volum de aer (ml/m3).


title: Directiva 98/22/CE a Comisiei din 15 aprilie 1998 de stabilire a condițiilor minime pentru desfășurarea controalelor fitosanitare în Comunitate la posturi de inspecție, altele decât cele de la locul de destinație, cu privire la plante, produse vegetale sau alte produse provenind din țări terțe

text:
               03/Volumul 24

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               132

         31998L0022

               L 126/26

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 98/22/CE A COMISIEI

   din 15 aprilie 1998
   de stabilire a condițiilor minime pentru desfășurarea controalelor fitosanitare în Comunitate la posturi de inspecție, altele decât cele de la locul de destinație, cu privire la plante, produse vegetale sau alte produse provenind din țări terțe
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 77/93/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1976 privind măsurile de protecție față de introducerea în statele membre a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor din plante și față de răspândirea acestora în Comunitate (1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 98/2/CE a Comisiei (2), în special articolul 12 alineatul (6) penultimul paragraf,
   întrucât, în cazul în care este necesară punerea în aplicare, în mod eficient, a dispozițiilor privind controalele fitosanitare asupra plantelor, produselor din plante și a altor produse provenind din țări terțe, enumerate în anexa V partea B la Directiva 77/93/CEE, este necesar să fie stabilite condiții minime armonizate pentru desfășurarea acestor controale la posturi de inspecție altele decât cele de la locul de destinație;
   întrucât condițiile minime stabilite pentru desfășurarea acestor controale fitosanitare trebuie să ia în considerare cerințele tehnice aplicabile organismelor oficiale responsabile menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (g) din Directiva 77/93/CEE, care se ocupă de posturile de inspecție menționate, precum și dispozițiile aplicabile instalațiilor, utilajelor și echipamentelor care permit organismelor oficiale responsabile menționate efectuarea controalelor fitosanitare necesare;
   întrucât măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent fitosanitar,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Statele membre asigură îndeplinirea cel puțin a condițiilor minime stabilite în anexa la prezenta directivă, cu privire la controalele fitosanitare menționate la articolul 12 alineatul (6) al patrulea paragraf din Directiva 77/93/CEE asupra plantelor, produselor din plante și a altor produse provenind din țări terțe, enumerate în anexa V partea B la aceeași directivă, care sunt efectuate la posturile de inspecție, altele decât cele de la locul de destinație.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 octombrie 1998. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la dispozițiile naționale pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Comisia informează de îndată celelalte state membre cu privire la aceasta.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 15 aprilie 1998.

            Pentru Comisie

         Franz FISCHLER

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 26, 31.1.1977, p. 20.

      (2)  JO L 15, 21.1.1998, p. 34.
   ANEXĂ
   Condițiile minime pentru desfășurarea de controale fitosanitare în Comunitate la posturi de inspecție, altele decât cele de la locul de destinație, cu privire la plante, produse din plante sau alte produse provenind din țări terțe
   1.   Organismele oficiale responsabile menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (g) din Directiva 77/93/CEE, desemnate cu privire la posturile de inspecție menționate la articolul 1 din prezenta directivă:

               —

               dețin autoritatea necesară pentru îndeplinirea sarcinilor ce le revin;

               —

               au competență tehnică, în special în domeniul depistării și examinării organismelor dăunătoare;

               —

               dețin expertiza necesară pentru identificarea organismelor dăunătoare sau accesul la o asemenea expertiză;

               —

               au acces la instalațiile administrative, de control și testare, la utilajele și la echipamentele menționate la punctul 3;

               —

               au acces la instalații care permit depozitarea corespunzătoare sau punerea loturilor în carantină și, în cazul în care este necesar, distrugerea integrală sau parțială a unui lot depistat (sau orice alt tratament corespunzător);

               —

               dispun de:

                           (a)

                           directive naționale scrise cu privire la inspecție, actualizate, întemeiate pe legislația națională a statului membru adoptată în cadrul legislației comunitare;

                           (b)

                           o culegere actualizată a notelor comunitare pentru îndrumarea experților și a inspectorilor naționali menționați la articolul 19 litera (a) alineatul (6) din Directiva 77/93/CEE;

                           (c)

                           legislație fitosanitară comunitară actualizată;

                           (d)

                           o listă actualizată cu adresele și numerele de telefon ale laboratoarelor specializate care au fost autorizate legal pentru efectuarea de teste în vederea depistării prezenței de organisme dăunătoare sau a identificării organismelor dăunătoare. Este necesar să fie stabilită o procedură corespunzătoare pentru asigurarea integrității și securității probei (probelor) în cursul transportului acesteia (acestora) la laborator și pe durata testelor;

                           (e)

                           informații actualizate cu privire la loturile de plante, de produse din plante și de alte produse provenind din țări terțe care au făcut obiectul:

                                       —

                                       unei constatări oficiale;

                                       —

                                       unor teste oficiale efectuate în laboratoare specializate împreună cu rezultatele acestora;

                                 cu condiția minimă ca aceste informații să fie pertinente pentru controalele fitosanitare de la locul în care sunt efectuate;

               —

               adaptează programul stabilit cu privire la controalele sanitare cât mai repede posibil pentru a răspunde unor necesități reale, în conformitate cu noi riscuri fitosanitare sau cu orice modificare a cantității/volumului de plante, de produse din plante și de alte produse prezentate la posturile de inspecție menționate la articolul 1.

         2.   Funcționarii și agenții calificați menționați la articolul 2 alineatul (1) punctul (i) paragraful al doilea din Directiva 77/93/CEE, desemnați efectiv pentru a proceda la controalele din posturile de inspecție menționate la articolul 1 din prezenta directivă dețin:

               —

               competența tehnică, în special în domeniul depistării organismelor dăunătoare;

               —

               expertiza necesară pentru identificarea organismelor dăunătoare sau accesul la o asemenea expertiză,

         printre calificările necesare, în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul (i) al doilea paragraf, și dispun în mod direct de informațiile menționate la alineatul (1) a șasea liniuță.
   3.   Instalațiile, utilajele și echipamentele menționate la alineatul (1) includ cel puțin:

               (a)

               în ceea ce privește instalațiile administrative:

                           —

                           un sistem de comunicare rapidă cu:

                                       —

                                       autoritatea menționată la articolul 1 alineatul (6) din Directiva 77/93/CEE;

                                       —

                                       laboratoarele specializate menționate la alineatul (1);

                                       —

                                       autoritățile vamale;

                                       —

                                       Comisia;

                                       —

                                       celelalte state membre;

                           —

                           un sistem de duplicare a documentelor;

               (b)

               în ceea ce privește instalațiile de control:

                           —

                           zone corespunzătoare pentru efectuarea controlului, după caz;

                           —

                           iluminare corespunzătoare;

                           —

                           un tabel (tabele) de verificare;

                           —

                           echipamentul corespunzător pentru:

                                       —

                                       examinări vizuale;

                                       —

                                       sterilizarea spațiilor și echipamentelor utilizate pentru controalele fitosanitare;

                                       —

                                       pregătirea probelor pentru eventualele teste suplimentare în laboratoarele specializate menționate la alineatul (1);

               (c)

               în ceea ce privește instalațiile pentru eșantionajul loturilor:

                           —

                           material corespunzător pentru identificarea individuală și ambalarea fiecărei probe;

                           —

                           material de ambalaj corespunzător pentru transportul probelor la laboratoarele specializate menționate la alineatul (1);

                           —

                           ștampile;

                           —

                           sigilii oficiale;

                           —

                           iluminare corespunzătoare.