title: Directiva 2001/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 de modificare a Directivei 89/655/CEE a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă [a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE)] (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               05/Volumul 06

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               54

         32001L0045

               L 195/46

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 2001/45/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

   din 27 iunie 2001
   de modificare a Directivei 89/655/CEE a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă [a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE)]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene și, în special, articolul 137 alineatul (2) al acestuia,
   având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea Comitetului consultativ pentru securitate, igienă și protecția sănătății la locul de muncă (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),
   după consultarea cu Comitetul Regiunilor,
   hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),
   întrucât:

               (1)

               Articolul 137 alineatul (2) din tratat prevede posibilitatea adoptării de către Consiliu, prin intermediul directivelor, a unor cerințe minime, în vederea promovării îmbunătățirii, în special, a mediului de muncă, pentru a garanta un mai bun nivel de protecție a securității și sănătății lucrătorilor.

               (2)

               În temeiul articolului respectiv, aceste directive trebuie să evite impunerea unor constrângeri administrative, financiare sau juridice într-o manieră care ar împiedica înființarea și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii.

               (3)

               Îmbunătățirea securității, igienei și sănătății lucrătorilor la locul de muncă reprezintă un obiectiv care nu poate fi subordonat unor considerente pur economice.

               (4)

               Respectarea dispozițiilor minime destinate garantării unui standard mai bun de sănătate și securitate la utilizarea echipamentelor de lucru puse la dispoziție în vederea lucrărilor cu caracter temporar la înălțime este esențială pentru a se asigura sănătatea și securitatea lucrătorilor.

               (5)

               Dispozițiile adoptate în temeiul articolului 137 alineatul (2) din tratat nu împiedică nici un stat membru să mențină sau să introducă măsuri mai stricte de protecție a muncii care să fie compatibile cu tratatul.

               (6)

               Lucrările la înălțime pot expune lucrătorii la riscuri deosebit de grave pentru sănătatea și securitatea lor, îndeosebi riscul de cădere de la înălțime și alte accidente de muncă grave, care reprezintă un procent însemnat din totalitatea accidentelor, în special a accidentelor mortale.

               (7)

               Persoanele care desfășoară activități independente și angajatorii riscă, atunci când exercită ei înșiși o activitate profesională și folosesc personal echipamentele de lucru destinate realizării unor lucrări cu caracter temporar la înălțime, să pună în pericol sănătatea și securitatea lucrătorilor.

               (8)

               Directiva 92/57/CEE a Consiliului din 24 iunie 1992 privind cerințele minime de securitate și sănătate care se aplică pe șantierele temporare sau mobile [a opta directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (4) impune acestor categorii de persoane obligația de a respecta în special articolul 4 și anexa 1 la Directiva 89/655/CEE (5).

               (9)

               Orice angajator care are intenția de a realiza lucrări temporare la înălțime trebuie să aleagă un echipament care să asigure o protecție corespunzătoare împotriva riscurilor de cădere de la înălțime.

               (10)

               În general, măsurile de protecție colectivă pentru prevenirea căderilor asigură o protecție mai bună decât măsurile de protecție individuală. Alegerea și utilizarea echipamentului adaptat fiecărui loc specific în vederea prevenirii și eliminării riscurilor trebuie însoțită de o formare specifică și de studii suplimentare, dacă este cazul.

               (11)

               Scările, schelele și frânghiile sunt echipamentele cel mai des folosite pentru executarea lucrărilor temporare la înălțime și, prin urmare, securitatea și sănătatea lucrătorilor care efectuează acest tip de lucrări depind în mare măsură de folosirea corectă a echipamentelor. În consecință, trebuie să se specifice modul în care aceste echipamente pot fi utilizate cu maximă siguranță. Prin urmare, este necesară o formare specifică și adecvată a lucrătorilor.

               (12)

               Prezenta directivă constituie mijlocul cel mai adecvat pentru atingerea obiectivelor dorite și nu depășește ceea ce este necesar în acest scop.

               (13)

               Prezenta directivă constituie un element concret în cadrul realizării dimensiunii sociale a pieței interne.

               (14)

               Statelor membre trebuie să li se ofere posibilitatea unei perioade de tranziție în care să poată lua în considerare problemele specifice cu care se confruntă întreprinderile mici și mijlocii,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Textul prevăzut în anexa la prezenta directivă se adaugă anexei II la Directiva 89/655/CEE.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre adoptă și publică dispozițiile legislative, de reglementare și administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la data de 19 iulie 2004. Statele membre informează imediat Comisia cu privire la aceasta.
   Cu privire la aplicarea punctului 4 din anexă, statele membre au dreptul la o perioadă de tranziție de cel mult doi ani începând cu data menționată în primul paragraf, pentru a lua în considerare diferitele situații care ar putea rezulta din aplicarea practică a prezentei directive, în special de către întreprinderile mici și mijlocii.
   (2)   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (3)   Statele membre comunică Comisiei textul dispozițiilor de drept intern deja adoptate sau pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Luxemburg, 27 iunie 2001.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         N. FONTAINE

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. BOURGEOIS

      (1)  JO C 247 E, 31.8.1999, p. 23 și

      JO C 62 E, 27.2.2001, p. 113.

      (2)  JO C 138, 18.5.1999, p. 30.

      (3)  Avizul Parlamentului European din 21 septembrie 2000 (JO C 146, 17.5.2001, p. 78), Poziția comună a Consiliului din 23 martie 2001 (JO C 142, 15.5.2001, p. 16) și Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2001.

      (4)  JO L 245, 26.8.1992, p. 6.

      (5)  JO L 393, 30.12.1989, p. 1.
   ANEXĂ

      „4.   Dispoziții referitoare la utilizarea echipamentelor de lucru puse la dispoziție în vederea unor lucrări temporare la înălțime
      4.1.   Dispoziții generale
      4.1.1.   Dacă, potrivit articolului 6 din Directiva 89/391/CEE și articolului 3 din prezenta directivă, lucrările temporare la înălțime nu pot fi executate în siguranță și în condiții ergonomice corespunzătoare de pe o suprafață adecvată, trebuie alese echipamentele de lucru cele mai potrivite, pentru a asigura și a menține condiții de muncă sigure. Măsurilor de protecție colectivă trebuie să li se acorde prioritate în raport cu măsurile de protecție individuală. Dimensiunile echipamentului de lucru trebuie să fie adecvate naturii lucrărilor care urmează să fie executate, precum și constrângerilor previzibile, și trebuie să permită circulația fără pericol.
      Trebuie ales cel mai potrivit mijloc de acces la posturile de lucru temporare situate la înălțime, în funcție de frecvența de circulație și înălțimea la care trebuie să se ajungă și de durata de utilizare. Alegerea făcută trebuie să permită evacuarea în cazul unui pericol iminent. Trecerea în ambele sensuri între mijloacele de acces și platforme, punți și culoare de trecere nu trebuie să provoace riscuri suplimentare de cădere.
      4.1.2.   Scările pot fi folosite ca posturi de lucru la înălțime numai în condițiile în care, ținând cont de punctul 4.1.1, folosirea altor echipamente de lucru mai sigure nu se justifică, dat fiind nivelul scăzut de risc și fie durata scurtă de utilizare, fie anumite caracteristici existente ale locului de muncă respectiv, pe care angajatorul nu le poate modifica.
      4.1.3.   Tehnicile de acces și poziționare cu ajutorul frânghiilor pot fi utilizate numai în condițiile în care evaluarea riscului arată că lucrarea în cauză poate fi executată în siguranță și atunci când folosirea unui alt echipament de lucru mai sigur nu este justificată.
      Ținându-se cont de evaluarea riscului, în funcție mai ales de durata lucrărilor și de constrângerile de natură ergonomică, trebuie să se asigure un scaun cu accesoriile corespunzătoare.
      4.1.4.   În funcție de tipul de echipament de lucru selectat pe baza punctelor precedente, trebuie determinate măsurile adecvate de minimizare a riscurilor inerente folosirii de către lucrători a respectivului tip de echipament. Dacă este necesar, trebuie luate măsuri pentru instalarea unor dispozitive de protecție care să împiedice căderile. Acestea trebuie să aibă o configurație corespunzătoare și să fie suficient de solide pentru a preveni sau opri căderile de la înălțime și, atât cât este posibil, să preîntâmpine rănirea muncitorilor. Dispozitivele de protecție colectivă împotriva căderilor pot fi întrerupte numai în punctele de acces ale scărilor.
      4.1.5.   Când executarea unei anumite lucrări necesită îndepărtarea temporară a unui dispozitiv de protecție colectivă împotriva căderilor, trebuie să se ia măsuri de securitate compensatorii eficiente. Lucrarea poate fi efectuată numai după adoptarea în prealabil unor asemenea măsuri. De îndată ce respectiva lucrare a fost încheiată, definitiv sau temporar, dispozitivele de protecție colectivă împotriva căderilor trebuie reinstalate.
      4.1.6.   Lucrările temporare la înălțime pot fi efectuate numai atunci când condițiile meteorologice nu pun în pericol securitatea și sănătatea lucrătorilor.
      4.2.   Dispoziții speciale privind utilizarea scărilor

                  4.2.1.

                  Amplasarea scărilor trebuie să se facă astfel încât să se asigure stabilitatea lor în timpul utilizării. Scările portabile trebuie sprijinite pe un suport stabil, puternic, imobil și de dimensiuni adecvate, astfel încât treptele să rămână orizontale. Scările suspendate trebuie atașate într-o manieră sigură și, cu excepția scărilor din frânghie, în așa fel încât să nu poată fi deplasate și să se împiedice balansarea lor.

                  4.2.2.

                  Trebuie să se împiedice alunecarea picioarelor scărilor portabile în timpul utilizării prin imobilizarea treptelor de la capătul superior sau inferior, cu ajutorul unor dispozitive antiderapante sau prin orice alte măsuri cu eficacitate echivalentă. Scările folosite pentru acces trebuie să fie suficient de lungi astfel încât să se prelungească dincolo de platforma de acces, exceptând cazul în care au fost luate alte măsuri pentru a se asigura o priză fermă. Trebuie folosite scări încrucișate și scări de extensie pentru a se împiedica mișcarea relativă a diferitelor secțiuni. Scările mobile trebuie imobilizate înainte să se pășească pe ele.

                  4.2.3.

                  Scările trebuie astfel folosite încât, în orice moment, lucrătorii să se poată prinde cu mâna și sprijini în condiții de siguranță. În special, dacă o greutate trebuie cărată manual pe scară, aceasta nu trebuie să împiedice menținerea unei prinderi cu mâna sigure.

            4.3.   Dispoziții speciale privind utilizarea schelelor
      4.3.1.   În absența unei note de calcul pentru schela aleasă sau atunci când nota nu acoperă configurațiile structurale avute în vedere, trebuie să se efectueze calcule de rezistență și de stabilitate, în afară de cazul când schela este asamblată în conformitate cu o configurație standard general recunoscută.
      4.3.2.   În funcție de complexitatea schelei alese, un plan de montare, utilizare și demontare trebuie întocmit de către o persoană competentă. Acesta poate fi și sub forma unui plan standardizat, suplimentat cu articole legate de detaliile specifice ale schelei în cauză.
      4.3.3.   Trebuie să se împiedice alunecarea elementelor de sprijin ale schelei fie prin atașare la suprafața de sprijin, printr-un dispozitiv antiderapant sau orice alt mijloc cu eficacitate echivalentă, iar suprafața de suport a sarcinii trebuie să aibă o capacitate suficientă. Trebuie să se asigure stabilitatea schelei. Schelele cu roți trebuie să fie împiedicate să se miște accidental în timpul lucrului la înălțime prin folosirea unor dispozitive adecvate.
      4.3.4.   Dimensiunile, forma și dispunerea punților de schele trebuie să fie corespunzătoare naturii lucrării care urmează a fi executată și sarcinilor ce urmează a fi suportate și să permită lucrul și deplasările în condiții de siguranță. Asamblarea punților de schelă trebuie să se facă astfel încât componentele lor să nu se poată deplasa în timpul utilizării normale. Nu trebuie să existe nici un spațiu periculos între componentele punților și dispozitivele de protecție colectivă verticale pentru prevenirea căderilor.
      4.3.5.   Când anumite părți ale schelei nu sunt gata de utilizare, ca de exemplu în timpul unor operațiuni de montare, demontare sau modificare, acestea trebuie semnalate cu ajutorul unor semne de avertizare generale, în conformitate cu dispozițiile naționale care transpun Directiva 92/58/CEE, și trebuie delimitate corespunzător prin elemente materiale care să împiedice accesul la zona periculoasă.
      4.3.6.   Schelele pot fi montate, demontate sau modificate substanțial numai sub supravegherea unei persoane competente și de către lucrători care au beneficiat de o formare adecvată și specifică în legătură cu operațiunile avute în vedere, care se referă la riscurile specifice în conformitate cu articolul 7 și, în special, la:

                  (a)

                  înțelegerea planului de montare, demontare și modificare a schelei în cauză;

                  (b)

                  securitatea în timpul montării, demontării și modificării schelei în cauză;

                  (c)

                  măsurile de prevenire a riscurilor de cădere a persoanelor și obiectelor;

                  (d)

                  măsurile de securitate în eventualitatea schimbării condițiilor meteorologice care ar putea afecta negativ securitatea schelei în cauză;

                  (e)

                  condițiile în materie de sarcini permise;

                  (f)

                  orice alte riscuri pe care le pot presupune operațiunile de montare, demontare și modificare.

            Persoana care supraveghează și lucrătorii implicați trebuie să aibă la dispoziție planul de montare și demontare menționat la punctul 4.3.2, inclusiv orice instrucțiuni pe care le-ar putea conține.
      4.4.   Dispoziții specifice referitoare la utilizarea tehnicilor de acces și poziționare cu ajutorul frânghiilor
      Utilizarea tehnicilor de acces și poziționare cu ajutorul frânghiilor trebuie să respecte următoarele condiții:

                  (a)

                  sistemul trebuie să cuprindă cel puțin două frânghii ancorate separat, una ca mijloc de acces, coborâre și sprijin (frânghia de lucru), iar cealaltă ca rezervă (frânghia de siguranță);

                  (b)

                  lucrătorii trebuie să aibă la dispoziție și să folosească un harnașament adecvat și să fie legați prin intermediul acestuia de frânghia de siguranță;

                  (c)

                  frânghia de lucru trebuie prevăzută cu mijloace adecvate de urcare și coborâre și să aibă un sistem de auto-blocare care să împiedice căderea lucrătorului în eventualitatea în care acesta își pierde controlul asupra mișcărilor. Frânghia de siguranță trebuie echipată cu un sistem mobil de prevenire a căderii, care să urmeze mișcările lucrătorului;

                  (d)

                  uneltele și celelalte accesorii care urmează a fi folosite de către lucrător trebuie prinse de harnașamentul sau de scaunul lucrătorului sau printr-un alt mijloc adecvat;

                  (e)

                  lucrarea trebuie corect planificată și supravegheată, astfel încât lucrătorul să primească asistență imediat în caz de accident;

                  (f)

                  în conformitate cu articolul 7, lucrătorii în cauză trebuie să beneficieze de o formare adecvată și specifică operațiunilor preconizate, în special în privința procedurilor de salvare.

            În circumstanțe excepționale când, în conformitate cu evaluarea riscurilor, folosirea unei a doua frânghii ar face lucrarea și mai periculoasă, se poate permite utilizarea unei singure frânghii, cu condiția să se ia măsuri adecvate de asigurare a securității în conformitate cu legislațiile și practicile interne.”


title: Directiva 2011/87/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea etapelor de emisii pentru tractoarele cu ecartament îngust Text cu relevanță pentru SEE

text:
               18.11.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 301/1

         DIRECTIVA 2011/87/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
   din 16 noiembrie 2011
   de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea etapelor de emisii pentru tractoarele cu ecartament îngust
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
   hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
   întrucât:

               (1)

               Directiva 2000/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2000 privind măsurile care trebuie luate împotriva emisiei de poluanți gazoși și de pulberi provenind de la motoarele pentru tractoare agricole și forestiere (3) reglementează emisiile de gaze de eșapament generate de motoarele instalate pe tractoarele agricole și forestiere pentru a proteja și mai mult sănătatea umană și mediul. Directiva 2000/25/CE prevede că valorile limită ale emisiilor aplicabile în 2010 pentru omologarea de tip a majorității motoarelor cu aprindere prin compresie, menționate ca etapa III A, ar fi trebuit înlocuite cu valorile limită mai stricte ale etapei III B, care trebuiau să intre în vigoare progresiv, cu începere de la 1 ianuarie 2010, în ceea ce privește omologarea de tip a acestor motoare, și cu începere de la 1 ianuarie 2011, în ceea ce privește introducerea pe piață. Etapa IV, care prevede valori limită ale emisiilor mai stricte decât etapa III B, va intra în vigoare progresiv, cu începere de la 1 ianuarie 2013, în ceea ce privește omologarea de tip a acestor motoare, și de la 1 ianuarie 2014, în ceea ce privește introducerea pe piață.

               (2)

               Articolul 2 litera (b) din Directiva 2004/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de modificare a Directivei 97/68/CE privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile împotriva emisiei de poluanți gazoși și de pulberi provenind de la motoarele cu ardere internă care urmează să fie instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră (4) prevede examinarea de către Comisie a tehnologiei disponibile, inclusiv a raportului cost/beneficii, în vederea confirmării valorilor limită din etapele III B și IV și a evaluării eventualei necesități a unor mecanisme de flexibilitate suplimentare, scutiri suplimentare sau date de introducere ulterioare pentru anumite tipuri de echipamente sau motoare și ținând seama de motoarele instalate pe mașinile fără destinație rutieră utilizate în aplicații sezoniere. În plus, articolul 4 alineatul (8) din Directiva 2000/25/CE prevede o clauză de revizuire pentru a se ține cont de caracteristicile specifice ale tractoarelor din categoriile T2, T4.1 și C.2.

               (3)

               Directiva 97/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) a făcut obiectul mai multor studii tehnice. Drept rezultat al studiilor tehnice respective realizate în 2007, 2009 și 2010 și confirmate prin evaluarea de impact realizată de Comisie, s-a stabilit că îndeplinirea cerințelor de la etapele III B și IV pentru tractoarele din categoriile T2, T4.1 și C2 la datele prevăzute în directiva respectivă nu este realizabilă din punct de vedere tehnic.

               (4)

               Prin urmare, pentru a preveni instituirea în legislația Uniunii a unor cerințe tehnice care nu pot fi îndeplinite încă și pentru a preveni imposibilitatea omologării de tip și a introducerii pe piață sau a punerii în circulație a tractoarelor din categoriile T2, T4.1 și C2, este necesar să se prevadă o perioadă de tranziție de trei ani, în care tractoarele clasificate în categoriile T2, T4.1 și C2 pot primi în continuare omologarea de tip și pot fi introduse pe piață sau puse în circulație.

               (5)

               Comisia ar trebui să prezinte anual Parlamentului European și Consiliului rapoarte privind progresele înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea de soluții tehnice pentru tehnologiile conforme cu cerințele etapei IV.

               (6)

               Prin urmare, Directiva 2000/25/CE ar trebui modificată în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Modificări aduse Directivei 2000/25/CE
   La articolul 4 din Directiva 2000/25/CE, se adaugă următorul alineat:

      „(9)   Prin derogare, datele prevăzute la alineatul (2) literele (d) și (e) și la alineatul (3), pentru tractoarele din categoriile T2, T4.1 și C2, astfel cum sunt definite la capitolul A punctul A.1 a doua liniuță, capitolul B apendicele 1 partea I punctul 1.1 și, respectiv, la capitolul A punctul A.2 din anexa II din Directiva 2003/37/CE, și echipate cu motoare din categoriile L-R, se amână cu trei ani. Până la aceste date, continuă să se aplice cerințele etapei III A din prezenta directivă.”

   Articolul 2
   Disponibilitatea tehnologiei compatibile
   Comisia apreciază, până la 31 decembrie 2014, ce tehnologii capabile să îndeplinească cerințele etapei IV și compatibile cu nevoile categoriilor T2, T4.1 și C2 sunt disponibile și prezintă, dacă este cazul, propuneri Parlamentului European și Consiliului.
   Articolul 3
   Transpunere
   (1)   Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la 9 decembrie 2012, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Ele comunică de îndată Comisiei textele acestor măsuri.
   Atunci când statele membre adoptă măsurile respective, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei i se comunică de îndată de către statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care acestea le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 4
   Intrarea în vigoare
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 5
   Destinatari
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Strasbourg, 16 noiembrie 2011.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         J. BUZEK

            Pentru Consiliu

            Președintele

         W. SZCZUKA

      (1)  JO C 132, 3.5.2011, p. 53.

      (2)  Poziția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 8 noiembrie 2011.

      (3)  JO L 173, 12.7.2000, p. 1.

      (4)  JO L 146, 30.4.2004, p. 1.

      (5)  JO L 59, 27.2.1998, p. 1.


title: Directiva (UE) 2017/845 a Comisiei din 17 mai 2017 de modificare a Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește listele orientative ale elementelor ce trebuie luate în considerare în vederea pregătirii strategiilor marine (Text cu relevanță pentru SEE. )

text:
               18.5.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 125/27

         DIRECTIVA (UE) 2017/845 A COMISIEI
   din 17 mai 2017
   de modificare a Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește listele orientative ale elementelor ce trebuie luate în considerare în vederea pregătirii strategiilor marine
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1), în special articolul 24 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Anexa III la Directiva 2008/56/CE stabilește lista orientativă de caracteristici, presiuni și impacturi menționate la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatele (1) și (3), articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (1) și articolul 24 din directiva menționată.

               (2)

               În 2012, pe baza evaluării inițiale a apelor lor marine, efectuată în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, și în contextul primului ciclu de punere în aplicare a strategiilor lor marine, statele membre au notificat Comisiei un set de caracteristici corespunzătoare unei stări ecologice bune, precum și țintele lor de mediu, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și, respectiv, cu articolul 10 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE. Evaluarea de către Comisie (2) a rapoartelor statelor membre, efectuată în conformitate cu articolul 12 din directiva menționată, a subliniat că sunt urgent necesare mai multe eforturi pentru ca statele membre și Uniunea să atingă starea ecologică bună până în 2020.

               (3)

               Pentru a se asigura că al doilea ciclu de punere în aplicare a strategiilor marine din statele membre contribuie în continuare la îndeplinirea obiectivelor Directivei 2008/56/CE și îmbunătățește consecvența modului de determinare a stării ecologice bune, Comisia a recomandat în raportul său privind prima etapă de punere în aplicare ca, la nivelul Uniunii, serviciile Comisiei și statele membre să colaboreze pentru a revizui, consolida și îmbunătăți Decizia 2010/477/UE a Comisiei (3) până în 2015, în scopul de a stabili un set mai clar, mai simplu, mai concis, mai coerent și comparabil de criterii și standarde metodologice pentru determinarea stării ecologice bune și, în același timp, să reexamineze anexa III la Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și, dacă este necesar, să o revizuiască și să elaboreze orientări specifice pentru a asigura o abordare mai coerentă și mai consecventă pentru evaluările efectuate în următorul ciclu de punere în aplicare.

               (4)

               Reexaminarea anexei III la Directiva 2008/56/CE este necesară complementar cu reexaminarea Deciziei 2010/477/UE. În plus, legătura dintre anexa III la Directiva 2008/56/CE și descriptorii calitativi pentru determinarea stării ecologice bune enumerați în anexa I este doar implicită în directiva respectivă și, prin urmare, nu este suficient de clară. Comisia, într-un document de lucru din 2011 al serviciilor sale (4), a explicat relațiile dintre descriptorii calitativi enumerați în anexa I la Directiva 2008/56/CE, elementele enumerate în anexa III la directiva respectivă și criteriile și indicatorii prevăzuți în Decizia 2010/477/UE, dar nu a putut oferi decât un răspuns parțial din cauza conținutului lor inerent. Reexaminarea anexei III la Directiva 2008/56/CE este necesară pentru a clarifica suplimentar aceste relații și a facilita punerea în aplicare, corelând mai bine elementele ecosistemului și presiunile și impacturile antropice asupra mediului marin cu descriptorii din anexa I la Directiva 2008/56/CE și rezultatul reexaminării Deciziei 2010/477/UE.

               (5)

               Anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui să furnizeze elemente pentru evaluare [articolul 8 alineatul (1) din directivă] în vederea determinării stării ecologice bune [articolul 9 alineatul (1) din directivă], precum și elemente pentru monitorizare [articolul 11 alineatul (1) din directivă] care să fie complementare cu evaluarea (de exemplu temperatură, salinitate) și să furnizeze elementele luate în considerare la stabilirea obiectivelor [articolul 10 alineatul (1) din directivă]. Importanța acestor elemente va varia în funcție de regiune și de stat membru din cauza caracteristicilor regionale diferite. Acest lucru înseamnă că elementele trebuie abordate numai dacă sunt considerate „proprietăți și caracteristici esențiale” sau „presiuni și impacturi predominante”, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 2008/56/CE, respectiv, și dacă acestea se întâlnesc în apele statului membru în cauză.

               (6)

               Este important să se asigure faptul că elementele cuprinse în anexa III la Directiva 2008/56/CE sunt corelate clar cu descriptorii calitativi din anexa I la directiva respectivă și cu criteriile și standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine, stabilite de Comisie pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE, precum și cu aplicarea acestora în legătură cu articolele 8, 9, 10 și 11 din Directiva 2008/56/CE. În acest context, elementele respective trebuie să fie generice și general aplicabile în întreaga Uniune, având în vedere că Comisia poate prevedea elemente mai specifice pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE sau în contextul stabilirii seturilor de caracteristici ale stării ecologice bune în temeiul articolului 9 alineatul (1) din directiva respectivă.

               (7)

               Tabelele 1 și 2 din anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui clarificate astfel încât să fie corelate explicit cu elementele privind starea (tabelul 1) și cu elementele privind presiunile și impacturile acestora (tabelul 2), precum și pentru ca elementele cuprinse în aceste tabele să fie legate în mod direct de descriptorii calitativi prevăzuți în anexa I la directiva menționată și, în acest fel, de criteriile stabilite de Comisie pe baza articolului 9 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE.

               (8)

               Pentru a orienta evaluările privind utilizările apelor marine în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2008/56/CE, evaluările privind activitățile umane în temeiul articolului 8 alineatul (1) litera (b) și monitorizarea aferentă în temeiul articolului 11 din directiva respectivă, tabelul 2 ar trebui extins astfel încât să cuprindă o listă orientativă a utilizărilor și a activităților umane, asigurându-se astfel coerența dintre evaluările diferitelor regiuni și subregiuni marine.

               (9)

               Prin urmare, anexa III la Directiva 2008/56/CE ar trebui modificată în consecință.

               (10)

               Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului de reglementare instituit prin articolul 25 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexa III la Directiva 2008/56/CE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel târziu până la 7 decembrie 2018. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   (3)   Obligația de a transpune prezenta directivă nu se aplică statelor membre fără ieșire la mare.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 17 mai 2017.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

      (2)  Raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Prima etapă de punere în aplicare a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (2008/56/CE) – Evaluarea efectuată de Comisia Europeană și orientări [COM(2014) 97 final, 20.2.2014].

      (3)  Decizia 2010/477/UE a Comisiei din 1 septembrie 2010 referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine (JO L 232, 2.9.2010, p. 14).

      (4)  Document de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2011) 1255.

      ANEXĂ
      „
            ANEXA III

               Listele orientative ale elementelor ecosistemului, presiunilor antropice și activităților umane importante pentru apele marine

            [menționate la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatele (1) și (3), articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (1) și articolul 24]

               Tabelul 1

               Structura, funcțiile și procesele ecosistemelor marine

            cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) litera (a) și pentru articolele 9 și 11

                        Temă

                        Elemente ale ecosistemului

                        Parametri și caracteristici posibile (nota 1)

                        Descriptori calitativi relevanți prevăzuți în anexa I (notele 2 și 3)

                        Specii

                        Grupuri de specii (nota 4) de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode din regiunea sau subregiunea marină

                        Variația spațială și temporală pe specie sau populație:

                                    —

                                    distribuția, abundența și/sau biomasa

                                    —

                                    structura în funcție de dimensiune, vârstă și sex

                                    —

                                    ratele de fecunditate, de supraviețuire și de mortalitate/vătămare

                                    —

                                    comportamentul, inclusiv deplasările și migrația

                                    —

                                    habitatul speciei (întinderea, adecvarea)

                              Componența pe specii a grupului

                        (1); (3)

                        Habitate

                        Tipuri majore de habitate din coloana de apă (pelagice) și de pe fundul mării (bentonice) (nota 5) sau alte tipuri de habitate, inclusiv comunitățile biologice asociate acestora în întreaga regiune sau subregiune marină

                        Pentru fiecare tip de habitat:

                                    —

                                    distribuția și întinderea habitatului (și volumul, dacă este cazul)

                                    —

                                    compoziția, abundența și/sau biomasa speciei (variație spațială și temporală)

                                    —

                                    structura speciei în funcție de dimensiune și de vârstă (dacă este cazul)

                                    —

                                    caracteristicile fizice, hidrologice și chimice

                              În plus, pentru habitate pelagice:

                                    —

                                    concentrația de clorofilă „a”

                                    —

                                    frecvența înfloririi planctonice și întinderea spațială

                        (1); (6)

                        Ecosisteme, inclusiv rețele trofice

                        Structura, funcțiile și procesele ecosistemului, cuprinzând următoarele:

                                    —

                                    caracteristici fizice și hidrologice

                                    —

                                    caracteristici chimice

                                    —

                                    caracteristici biologice

                                    —

                                    funcții și procese

                        Variația spațială și temporală în ceea ce privește:

                                    —

                                    temperatura și gheața

                                    —

                                    hidrologia (regimul valurilor și curenților; upwelling, amestecul apelor, timpul de retenție, aportul de apă dulce; nivelul mării)

                                    —

                                    batimetria

                                    —

                                    turbiditatea (încărcătura de sedimente/mâl, transparență, sunete)

                                    —

                                    substratul și morfologia fundului mării

                                    —

                                    salinitatea, nutrienții (N, P), carbonul organic, gazele dizolvate (pCO2, O2) și pH-ul

                                    —

                                    legăturile între habitate și speciile de păsări marine, mamifere, reptile, pești și cefalopode

                                    —

                                    structura comunității pelagice-bentonice

                                    —

                                    productivitate

                        (1); (4)

               Note privind tabelul 1

                        Nota 1:

                        Se oferă o listă orientativă a parametrilor și caracteristicilor relevante pentru specii, habitate și ecosisteme, care reflectă parametrii afectați de presiunile menționate în tabelul 2 din prezenta anexă și au relevanță pentru criteriile stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (3). Parametrii și caracteristicile specifice care trebuie folosite pentru monitorizare și evaluare ar trebui să fie stabilite în conformitate cu cerințele prezentei directive, inclusiv cele de la articolele 8 și 11.

                        Nota 2:

                        Numerele din această coloană se referă la punctele numerotate din anexa I.

                        Nota 3:

                        Numai descriptorii calitativi bazați pe stare (1), (3), (4) și (6) care au criterii stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) sunt menționați în tabelul 1. Toți ceilalți descriptori calitativi, bazați pe presiune, prevăzuți în anexa I ar putea fi relevanți pentru fiecare temă.

                        Nota 4:

                        Partea II din anexa la Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a criteriilor și standardelor metodologice privind starea ecologică bună și specificațiile și metodele standardizate de monitorizare și evaluare, precum și de abrogare a Deciziei 2010/477/UE (a se vedea pagina 43 din prezentul Jurnal Oficial) cuprinde informații mai detaliate privind aceste grupuri de specii.

                        Nota 5:

                        Partea II din anexa la Decizia (UE) 2017/848 cuprinde informații mai detaliate privind aceste tipuri principale de habitate.

               Tabelul 2

               Presiuni antropice, utilizări și activități umane care au loc în mediul marin sau care afectează mediul marin

                                    2a.

                                    Presiuni antropice asupra mediului marin
                                    cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) și pentru articolele 9, 10 și 11

                        Temă

                        Presiune (nota 1)

                        Parametri posibili

                        Descriptori calitativi relevanți prevăzuți în anexa I (notele 2 și 3)

                        Biologice

                        Introducerea sau răspândirea unor specii alogene

                        Intensitatea, variația spațială și temporală, presiunea în mediul marin și, dacă este cazul, la sursă
                        Pentru evaluarea impacturilor de mediu ale presiunii, se selectează elementele ecosistemului și parametrii relevanți din tabelul 1

                        (2)

                        Introducerea de organisme patogene microbiene

                        Introducerea de specii modificate genetic și translocarea unor specii indigene

                        Pierderea sau modificarea compoziției unor comunități biologice naturale ca urmare a cultivării altor specii de animale sau plante

                        Perturbarea speciilor (de exemplu, în locurile de înmulțire, de odihnă sau de hrănire) prin prezența umană

                        Scoaterea din mediul marin sau mortalitatea/vătămările unor specii sălbatice (prin pescuit comercial sau sportiv și alte activități)

                        (3)

                        Fizice

                        Perturbarea fizică a fundului mării (temporară sau reversibilă)

                        (6); (7)

                        Pierderi fizice (din cauza schimbării permanente a substratului sau a morfologiei fundului mării și a extracției substratului fundului mării)

                        Modificări ale condițiilor hidrologice

                        Substanțe, deșeuri și energie

                        Introducerea de nutrienți – surse difuze, surse punctiforme și depuneri atmosferice

                        (5)

                        Introducerea de materii organice – surse difuze și surse punctiforme

                        Introducerea altor substanțe (de ex. substanțe sintetice, substanțe nesintetice, radionuclizi) – surse difuze, surse punctuale, depuneri atmosferice, fenomene acute

                        (8); (9)

                        Introducerea de deșeuri (deșeuri solide, inclusiv micro-deșeurile)

                        (10)

                        Zgomot antropic (impulsiv, continuu)

                        (11)

                        Alte forme de energie (inclusiv câmpuri electromagnetice, lumină și căldură)

                        Introducerea de apă – surse punctuale (de exemplu apă sărată)

                                    2b.

                                    Utilizări și activități umane care au loc în mediul marin sau care afectează mediul marin
                                    cu o relevanță deosebită pentru articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) [numai activitățile marcate cu * sunt relevante pentru articolul 8 alineatul (1) litera (c)] și pentru articolele 10 și 13

                        Temă

                        Activitate

                        Restructurarea fizică a râurilor, a coastei sau a fundului mării (gestionarea apei)

                        Revendicarea de terenuri

                        Canalizarea și alte modificări ale cursurilor de apă

                        Protecția costieră și protecția împotriva inundațiilor*

                        Structuri offshore (altele decât pentru petrol/gaz/surse regenerabile de energie)*

                        Restructurarea morfologiei fundului mării, inclusiv dragare și depozitarea de materiale*

                        Extracția de resurse nebiologice

                        Extracția de minerale (rocă, minereuri metalifere, pietriș, nisip, cochilii)*

                        Extracția de petrol și gaz, inclusiv infrastructura*

                        Extracția de sare*

                        Extracția de apă*

                        Producerea de energie

                        Producerea de energie din surse regenerabile (energie eoliană, energia valurilor și a mareei), inclusiv infrastructura*

                        Producerea de energie din surse neregenerabile

                        Transportul energiei electrice și comunicații (cabluri)*

                        Extracția de resurse vii

                        Pescuit și recoltarea crustaceelor și moluștelor (în scop profesional sau recreativ)*

                        Prelucrarea peștelui, crustaceelor și moluștelor*

                        Recoltarea plantelor marine*

                        Vânătoare și colectarea în alte scopuri*

                        Cultivarea de resurse vii

                        Acvacultură – marină, inclusiv infrastructura*

                        Acvacultură – în apă dulce

                        Agricultură

                        Silvicultură

                        Transport

                        Infrastructura de transport*

                        Transport – maritim*

                        Transport – aerian

                        Transport – terestru

                        Utilizări urbane și industriale

                        Utilizări urbane

                        Utilizări industriale

                        Tratarea și eliminarea deșeurilor*

                        Turism și agrement

                        Infrastructură pentru turism și agrement*

                        Activități de turism și agrement*

                        Securitate/apărare

                        Operațiuni militare [sub rezerva articolului 2 alineatul (2)]

                        Educație și cercetare

                        Activități de cercetare, de studiu și educaționale*

               Note privind tabelul 2

                        Nota 1:

                        Evaluarea presiunilor ar trebui să examineze nivelurile acestora în mediul marin și, dacă este cazul, ratele introducerii (din surse terestre sau atmosferice) în mediul marin.

                        Nota 2:

                        Numerele din această coloană se referă la punctele numerotate respective din anexa I.

                        Nota 3:

                        Numai descriptorii calitativi bazați pe presiune (2), (3), (5), (6), (7), (8), (9), (10) și (11), care au criterii stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (3), sunt menționați în tabelul 2a. Toți ceilalți descriptori calitativi, bazați pe stare, prevăzuți în anexa I ar putea fi relevanți pentru fiecare temă.”