title: Directiva Consiliului din 5 martie 1979 de modificare a Directivei 77/504/CEE privind animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine

text:
               03/Volumul 03

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               75

         31979L0268

               L 062/5

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA CONSILIULUI

   din 5 martie 1979
   de modificare a Directivei 77/504/CEE privind animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine
   (79/268/CEE)
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolele 43 și 100,
   având în vedere propunerea Comisiei (1),
   având în vedere avizul Adunării parlamentare (2),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (3),
   întrucât Directiva 77/504/CEE a Consiliului din 25 iulie 1977 privind animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine (4) a stabilit condițiile de liberalizare progresivă a schimburilor intracomunitare în acest domeniu;
   întrucât, în așteptarea punerii în aplicare a unei reglementări comunitare în domeniu, s-a reținut ca un principiu general, în conformitate cu articolul 7 din directiva menționată, că importurile provenind din țări terțe nu vor beneficia de condiții mai favorabile decât cele valabile pentru schimburile intracomunitare;
   întrucât normele comunitare privind schimburile între statele membre nu sunt încă complet stabilite, în special în ceea ce privește criteriile de înscriere în registrele genealogice; întrucât acestea vor fi stabilite numai după adoptarea unui anumit număr de acte de aplicare, îndeosebi cele prevăzute la articolul 6 din directiva menționată anterior; întrucât este, prin urmare, necesar să se prevadă punerea în aplicare a articolul 7 din această directivă pe măsură ce se pune în aplicare regimul intracomunitar,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Articolul 9 din Directiva 77/504/CEE se înlocuiește cu următorul text:

      „Articolul 9
      Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare:

                  (a)

                  pentru a se conforma prezentei directive, cu excepția articolului 7, până la 1 ianuarie 1979 cel târziu;

                  (b)

                  pentru a se conforma articolului 7, în ceea ce privește fiecare dintre domeniile pe care le reglementează, la aceleași date la care statele membre trebuie să se conformeze dispozițiilor corespunzătoare aplicabile în schimburile intracomunitare, în special deciziilor adoptate succesiv în aplicarea articolului 6.

            Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.”

   Articolul 2
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 5 martie 1979.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. MEHAIGNERIE

      (1)  JO C 9, 11.1.1979, p. 4.

      (2)  Aviz emis la 16 februarie 1979 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (3)  Aviz emis la 21 februarie și 22 februarie 1979 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (4)  JO L 206, 12.8.1977, p. 8.


title: Directiva 2014/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 de modificare a Directivelor 92/58/CEE, 92/85/CEE, 94/33/CE, 98/24/CE ale Consiliului și a Directivei 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru a le alinia la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor

text:
               5.3.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 65/1

      DIRECTIVA 2014/27/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

   din 26 februarie 2014
   de modificare a Directivelor 92/58/CEE, 92/85/CEE, 94/33/CE, 98/24/CE ale Consiliului și a Directivei 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru a le alinia la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 153 alineatul (2),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
   după consultarea Comitetului Regiunilor,
   hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 153 din tratat, Parlamentul European și Consiliul pot adopta, prin intermediul directivelor, cerințe minime pentru a încuraja îmbunătățirile, în special ale mediului de muncă, în vederea garantării unui nivel mai ridicat de protecție a sănătății și securității lucrătorilor. Aceste directive ar trebui să evite împiedicarea creării și dezvoltării întreprinderilor mici și mijlocii și a potențialului acestora de a crea locuri de muncă. Normele în materie de sănătate și securitate nu ar trebui considerate constrângeri deoarece ele reprezintă drepturi fundamentale și urmează să fie aplicate fără excepție, în toate domeniile pieței muncii și tuturor tipurilor de întreprinderi, indiferent de mărimea lor.

               (2)

               Articolul 31 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că orice lucrător are dreptul la condiții de muncă care să-i respecte sănătatea, securitatea și demnitatea.

               (3)

               Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a instituit un nou sistem de clasificare și etichetare a substanțelor și a amestecurilor în cadrul Uniunii, bazat pe Sistemul armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice (GHS) la nivel internațional, elaborat în cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite.

               (4)

               Directivele 92/58/CEE (4), 92/85/CEE (5), 94/33/CE (6) și 98/24/CE (7) ale Consiliului și Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) conțin trimiteri la sistemul anterior de clasificare și etichetare. Directivele respective ar trebui așadar modificate în vederea alinierii la noul sistem prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

               (5)

               Modificările sunt necesare pentru a garanta menținerea eficacității acestor directive. Scopul prezentei directive nu este acela de a schimba domeniul de aplicare a directivelor respective. Prezenta directivă intenționează să mențină și să nu reducă nivelul de protecție a lucrătorilor prevăzut de respectivele directive. Totuși, având în vedere progresele tehnologice permanente, respectivele directive ar trebui să facă obiectul unor revizuiri periodice în conformitate cu articolul 17a din Directiva Consiliului 89/391/CEE (9) pentru a asigura coerența legislației și un nivel adecvat de protecție a sănătății și a securității atunci când sunt prezente substanțe și amestecuri chimice periculoase în mediul de muncă. Ar trebui acordată o atenție specială angajaților care au profesii care implică un contact zilnic cu substanțe și amestecuri periculoase.

               (6)

               Modificările aduse Directivei 92/85/CEE nu abordează problema substanțelor și amestecurilor periculoase care pot afecta în mod negativ fertilitatea lucrătoarelor însărcinate și a lucrătoarelor care au născut recent sau care alăptează, deoarece scopul său este doar de a actualiza trimiterile și terminologia stabilite în respectiva directivă. Cu toate acestea, având în vedere evoluția dovezilor științifice pe această temă și clasificarea din ce în ce mai elaborată a acestor efecte, Comisia ar trebui să analizeze cele mai potrivite mijloace de referire la acestea.

               (7)

               Modificările aduse Directivelor 92/85/CEE și 94/33/CE ar trebui să alinieze abordarea adoptată în respectivele directive la terminologia adoptată în Directiva 98/24/CE în măsura în care termenii „substanțe etichetate” de la secțiunea A punctul 3 litera (a) din anexa I la Directiva 92/85/CEE, și „substanțe și preparate clasificate” de la secțiunea I punctul 3 litera (a) din anexa la Directiva 94/33/CE, sunt înlocuiți cu „substanțe și amestecuri care îndeplinesc criteriile de clasificare”. Prezenta directivă nu impune angajatorilor obligații în ceea ce privește clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008. Indiferent dacă substanțele sau amestecurile sunt introduse sau nu pe piață, angajatorul trebuie să realizeze o evaluare a riscului pentru toți agenții chimici periculoși, în conformitate cu Directiva 98/24/CE.

               (8)

               Secțiunea I punctul 2 și secțiunea II punctul 1 din anexa la Directiva 94/33/CE conțin trimiteri la directivele 90/679/CEE (10) și 90/394/CEE (11) ale Consiliului abrogate. Aceste trimiteri trebuie așadar înlocuite cu trimiteri la dispozițiile pertinente din Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) și din Directiva 2004/37/CE.

               (9)

               În conformitate cu articolul 154 din tratat, Comisia a consultat partenerii sociali cu privire la posibila orientare a acțiunii Uniunii în acest domeniu, iar partenerii sociali au indicat că ar fi utile ghiduri explicative, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii.

               (10)

               În urma acestei consultări, Comisia a considerat că este de dorit o acțiune a Uniunii și a consultat partenerii sociali cu privire la conținutul propunerii preconizate, în conformitate cu articolul 154 din tratat.

               (11)

               La încheierea acestei a doua etape a consultării, partenerii sociali nu au dorit să inițieze procesul care ar putea duce la încheierea unui acord așa cum se prevede la articolul 155 din tratat,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Modificări ale Directivei 92/58/CEE
   Directiva 92/58/CEE se modifică după cum urmează:

               1.

               la articolul 1, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
               „(2)   Prezenta directivă nu se aplică semnalizării pentru introducerea pe piață a substanțelor și amestecurilor periculoase, a produselor și/sau a echipamentelor, cu excepția cazului în care alte dispoziții ale Uniunii fac referire în mod expres la aceasta.”;

               2.

               în anexa I, secțiunea 12 se înlocuiește cu următorul text:
               12.   Zonele, sălile sau incintele utilizate pentru depozitarea substanțelor sau a amestecurilor periculoase în cantități semnificative trebuie să fie semnalizate printr-un panou de avertizare corespunzător, ales dintre cele prevăzute la secțiunea 3.2 din anexa II, sau trebuie marcate în conformitate cu secțiunea 1 din anexa III, exceptând cazul în care etichetele de pe fiecare ambalaj sau container sunt suficiente în acest scop.
               În cazul în care nu există niciun panou de avertizare echivalent în secțiunea 3.2 din anexa II care să avertizeze persoanele cu privire la substanțe sau amestecuri chimice periculoase, trebuie utilizată pictograma de pericol relevantă, astfel cum se prevede în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

               3.

               în anexa II, secțiunea 3.2 se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           panoul de avertizare „Materiale nocive sau iritante” se elimină.

                           (b)

                           Se introduce următoarea notă de subsol asociată panoului de avertizare „Pericol general”:

                                       „***

                                       Acest panou de avertizare nu este folosit pentru a avertiza persoanele cu privire la substanțe sau amestecuri chimice periculoase, cu excepția cazurilor în care acesta este folosit în conformitate cu secțiunea 5 al doilea paragraf din anexa III pentru a indica depozitarea de substanțe sau amestecuri periculoase”;

               4.

               anexa III se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           secțiunea 1 se înlocuiește cu următorul text:

                                       „1.

                                       Containerele utilizate la locul de muncă pentru substanțe sau amestecuri chimice clasificate ca fiind periculoase conform criteriilor pentru clasele de pericol fizic sau pentru sănătate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, și containerele utilizate pentru depozitarea unor astfel de substanțe sau amestecuri periculoase, precum și conductele situate la vedere și conțin sau transportă astfel de substanțe și amestecuri periculoase trebuie să fie etichetate cu pictograme de pericol relevante, în conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv.
                                       Primul paragraf nu se aplică containerelor folosite la locul de muncă pentru perioade scurte de timp, nici containerelor al căror conținut se schimbă frecvent, cu condiția să se ia măsuri alternative adecvate, în special pentru informare și/sau formare, asigurându-se astfel un nivel uniform de protecție.
                                       Etichetele prevăzute la primul paragraf pot fi:

                                                   —

                                                   înlocuite cu panourile de avertizare stabilite în anexa II, preluându-se aceeași pictogramă sau simbol. În cazul în care nu există niciun panou de avertizare echivalent în secțiunea 3.2 din anexa II, trebuie utilizată pictograma de pericol relevantă stabilită în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008,

                                                   —

                                                   completate cu informații suplimentare, cum ar fi numele și/sau formula substanței sau amestecului periculos și detalii privind pericolul;

                                                   —

                                                   completate sau înlocuite cu panouri care sunt aplicabile în întreaga Uniune pentru transportul substanțelor sau amestecurilor periculoase, în cazul transportului containerelor la locul unde se lucrează.”

                           (b)

                           la secțiunea 5 primul și al doilea paragraf, termenul „preparate periculoase” se înlocuiește cu termenul „amestecuri periculoase”.

         Articolul 2
   Modificări ale Directivei 92/85/CEE
   Anexa I la Directiva 92/85/CEE se modifică după cum urmează:

               1.

               secțiunea A se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
                           „2.   Agenți biologici
                           Agenții biologici din grupele de risc 2, 3 și 4, în înțelesul articolului 2 al doilea paragraf punctele 2, 3 și 4 din Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), în măsura în care se cunoaște că acești agenți sau măsurile terapeutice pe care le necesită existența lor pun în pericol sănătatea femeilor gravide și a copiilor ce urmează să se nască, și în măsura în care nu apar încă în anexa II.

                           (b)

                           punctul 3 se modifică după cum urmează:

                                       (i)

                                       litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

                                                   „(a)

                                                   substanțe și amestecuri care îndeplinesc criteriile de clasificare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (15) în una sau mai multe din următoarele clase de pericol și categorii de pericol, cu una sau mai multe din următoarele fraze de pericol, în măsura în care nu apar încă în anexa II;

                                                               —

                                                               mutagenicitatea celulelor embrionare, categoria 1A, 1B sau 2 (H340, H341);

                                                               —

                                                               cancerigenitate, categoria 1A, 1B sau 2 (H350, H350i, H351);

                                                               —

                                                               toxicitate pentru reproducere, categoria 1A, B sau 2 sau categoria suplimentară pentru efecte asupra alăptării sau prin intermediul alăptării (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362);

                                                               —

                                                               toxicitate asupra unui organ țintă specific după o expunere unică, categoria 1 sau 2 (H370, H371).

                                       (ii)

                                       litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

                                                   „(b)

                                                   agenții chimici din anexa I la Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16);

               2.

               secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:
               „B.   Procese
               Procesele industriale enumerate în anexa I la Directiva 2004/37/CE.”

         Articolul 3
   Modificări ale Directivei 94/33/CE
   Anexa la Directiva 94/33/CE se modifică după cum urmează:

               1.

               secțiunea I se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           la punctul 2, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

                                       „(a)

                                       Agenții biologici din grupele de risc 3 și 4 în înțelesul articolului 2 al doilea paragraf punctele 3 și 4 din Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17).

                           (b)

                           punctul 3 se modifică după cum urmează:

                                       (i)

                                       litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

                                                   „(a)

                                                   Substanțe și amestecuri care îndeplinesc criteriile de clasificare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (18) în una sau mai multe din următoarele clase de păericol și categorii de pericol, cu una sau mai multe din următoarele fraze de pericol:

                                                               —

                                                               toxicitate acută, categoria 1, 2 sau 3 (H300, H310, H330, H301, H311, H331);

                                                               —

                                                               corodarea pielii, categoria 1A, 1B sau 1C (H314);

                                                               —

                                                               gaz inflamabil, categoria 1 sau 2 (H220, H221);

                                                               —

                                                               aerosoli inflamabili, categoria 1 (H222);

                                                               —

                                                               lichid inflamabil, categoria 1 sau 2 (H224, H225);

                                                               —

                                                               explozivi, categoriile «exploziv instabil» sau explozivi de la diviziunile 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 (H200, H201, H202, H203, H204, H205);

                                                               —

                                                               substanțe sau amestecuri autoreactive, tipul A, B, C sau D (H240, H241, H242);

                                                               —

                                                               peroxizi organici, tipul A sau B (H240, H241);

                                                               —

                                                               toxicitate asupra unui organ țintă specific după o expunere unică, categoria 1 sau 2 (H370, H371);

                                                               —

                                                               toxicitate asupra unui organ țintă specific după o expunere repetată, categoria 1 sau 2 (H372, H373);

                                                               —

                                                               sensibilizare respiratorie, categoria 1, subcategoria 1A sau 1B (H334);

                                                               —

                                                               sensibilizare a pielii, categoria 1, subcategoria 1A sau 1B (H317);

                                                               —

                                                               cancerigenitate, categoria 1A, 1B sau 2 (H350, H350i, H351);

                                                               —

                                                               mutagenicitatea celulelor embrionare, categoria 1A, 1B sau 2 (H340, H341);

                                                               —

                                                               toxicitate pentru reproducere, categoria 1A sau 1B (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df).

                                       (ii)

                                       litera (b) se elimină;

                                       (iii)

                                       litera (c) se elimină;

                                       (iv)

                                       litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

                                                   „(d)

                                                   Substanțe și amestecuri menționate la articolul 2 litera (a) punctul (ii) din Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19);

               2.

               la secțiunea II, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

                           „1.

                           Procedeele și lucrările menționate la anexa I la Directiva 2004/37/CE.”

         Articolul 4
   Modificări ale Directivei 98/24/CE
   Directiva 98/24/CE se modifică după cum urmează:

               1.

               la articolul 2, litera (b) se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:

                                       „(i)

                                       orice agent chimic care întrunește criteriile pentru clasificarea ca periculos în oricare dintre clasele de pericol fizic și/sau pentru sănătate prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (20), indiferent dacă agentul chimic în cauză este clasificat sau nu în conformitate cu regulamentul respectiv;

                           (b)

                           punctul (ii) se elimină;

                           (c)

                           punctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:

                                       „(iii)

                                       orice agent chimic care, deși nu întrunește criteriile de clasificare ca fiind periculos în conformitate cu litera (b) punctul (i) din prezentul articol, poate prezenta un risc pentru securitatea și sănătatea lucrătorilor, din cauza proprietăților sale fizico-chimice, chimice sau toxicologice și a modului în care este utilizat sau este prezent la locul de muncă, inclusiv orice agent chimic căruia i s-a atribuit o valoare limită de expunere profesională potrivit articolului 3.”;

               2.

               la articolul 4 alineatul (1), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:

                           „—

                           informațiile referitoare la securitate și sănătate care sunt puse la dispoziție de furnizor (de exemplu, fișa cu date de securitate corespunzătoare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (21));

               3.

               articolul 8 se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           la alineatul (1), a patra liniuță se înlocuiește cu următorul text:

                                       „—

                                       acces la fișa cu date de securitate pusă la dispoziție de către furnizor în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006;”;

                           (b)

                           alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
                           „(3)   Statele membre pot lua măsurile necesare pentru ca angajatorii să poată obține la cerere, de preferință de la producător sau furnizor, toate informațiile despre agenții chimici periculoși care sunt necesare pentru aplicarea articolului 4 alineatul (1) din prezenta directivă, în măsura în care nici Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, nici Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 nu prevăd obligația de a furniza informații.”

         Articolul 5
   Modificări ale Directivei 2004/37/CE
   Directiva 2004/37/CE se modifică după cum urmează:

               1.

               la articolul 1, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
               „(4)   În ceea ce privește azbestul, care face obiectul Directivei 2009/148/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22), dispozițiile prezentei directive se aplică atunci când sunt mai favorabile sănătății și securității la locul de muncă.”

               2.

               articolul 2 se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

                                       „(a)

                                       prin «agent cancerigen» se înțelege:

                                                   (i)

                                                   o substanță sau un amestec care îndeplinește criteriile de clasificare ca agent cancerigen din categoria 1A sau 1B prevăzute la anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (23);

                                                   (ii)

                                                   o substanță, un amestec sau un procedeu menționat la anexa I la prezenta directivă, precum și o substanță sau un amestec care este degajat printr-un procedeu menționat la anexa respectivă;

                           (b)

                           litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

                                       „(b)

                                       prin «agent mutagen» se înțelege:
                                       o substanță sau un amestec care îndeplinește criteriile de clasificare ca agent mutagen asupra celulelor embrionare categoria 1A sau 1B prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;”;

               3.

               la articolul 4 alineatul (1), termenul „preparat” se înlocuiește cu termenul „amestec”;

               4.

               la articolul 5 alineatul (2), termenul „preparat” se înlocuiește cu termenul „amestec”;

               5.

               la articolul 6 litera (b), termenul „preparate” se înlocuiește cu termenul „amestecuri”;

               6.

               în titlul anexei I, termenul „preparatelor” se înlocuiește cu termenul „amestecurilor”.

         Articolul 6
   Transpunere
   (1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 iunie 2015. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 7
   Intrare în vigoare și aplicare
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 8
   Destinatari
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Strasbourg, 26 februarie 2014.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         M. SCHULZ

            Pentru Consiliu

            Președintele

         D. KOURKOULAS

      (1)  JO C 204, 9.8.2008, p. 47.

      (2)  Poziția Parlamentului European din 4 februarie 2014 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 20 februarie 2014.

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

      (4)  Directiva 92/58/CEE a Consiliului din 24 iunie 1992 privind cerințele minime pentru semnalizarea de securitate și sănătate la locul de muncă [a noua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 245, 26.8.1992, p. 23).

      (5)  Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează [a zecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 348, 28.11.1992, p. 1).

      (6)  Directiva 94/33/CE a Consiliului din 22 iunie 1994 privind protecția tinerilor la locul de muncă (JO L 216, 20.8.1994, p. 12).

      (7)  Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998 privind protecția sănătății și securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă [a paisprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 131, 5.5.1998, p. 11).

      (8)  Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (JO L 158, 30.4.2004, p. 50).

      (9)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

      (10)  Directiva 90/679/CEE a Consiliului din 26 noiembrie 1990 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă (a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (JO L 374, 31.12.1990, p. 1).

      (11)  Directiva 90/394/CEE a Consiliului din 28 iunie 1990 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni la locul de muncă (a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (JO L 196, 26.7.1990, p. 1).

      (12)  Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă (a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (JO L 262, 17.10.2000, p. 21).

      (13)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).”;

      (14)  Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă [a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE], (JO L 262, 17.10.2000, p. 21).”;

      (15)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).”;

      (16)  Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (JO L 158, 30.4.2004, p. 50).”;

      (17)  Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă [a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 262, 17.10.2000, p. 21).”;

      (18)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).”;

      (19)  Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (JO L 158, 30.4.2004, p. 50).”;

      (20)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).”;

      (21)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricțiile aplicabile produselor chimice (REACH), de instituire a unei Agenții Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului Consiliului (CEE) nr. 793/93, a Regulamentului Comisiei (CE) nr. 1488/94, a Directivei Consiliului 76/769/CEE și a Directivelor Comisiei 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).”;

      (22)  Directiva 2009/148/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă (JO L 330, 16.12.2009, p. 28).”;

      (23)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).”;


title: Directiva 76/766/CEE a Consiliului din 27 iulie 1976 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind tabelele alcoolmetrice

text:
               13/Volumul 03

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               81

         31976L0766

               L 262/149

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA 76/766/CEE A CONSILIULUI

   din 27 iulie 1976
   de apropiere a legislațiilor statelor membre privind tabelele alcoolmetrice
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolul 100,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Adunării Parlamentare (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),
   întrucât în mai multe state membre există legislații care definesc concentrația alcoolică a unui amestec de apă și etanol; întrucât aceste legislații diferă de la un stat membru la altul și creează, în consecință, obstacole în calea tranzacțiilor comerciale; întrucât, în aceste condiții, se impune pe plan comunitar armonizarea acestui domeniu și stabilirea unei definiții comune;
   întrucât, în rezoluția sa din 17 decembrie 1973 (3) privind politica industrială, Consiliul invita Comisia să-i prezinte până la 1 decembrie 1974 o propunere de directivă privind alcoolmetria și alcoolmetrele;
   întrucât armonizarea actelor cu putere de lege și actelor administrative privind metoda de stabilire a concentrației alcoolice pe baza rezultatelor măsurărilor efectuate este, de asemenea, indispensabilă pentru completarea armonizării privind alcoolmetrele și aerometrele pentru alcool, în vederea eliminării oricărei ambiguități și risc de contestație,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Prezenta directivă stabilește metoda de exprimare a concentrației alcoolice exprimată ca fracție volumică sau masică, definită în anexă, și dă o formulă care permite elaborarea tabelelor care vor servi la calcularea concentrației alcoolice pe baza măsurărilor făcute.
   Articolul 2
   De la 1 ianuarie 1980, statele membre nu pot contesta concentrațiile alcoolice stabilite cu ajutorul tabelelor alcoolmetrice, elaborate pe baza formulei indicate în anexă și a măsurărilor efectuate cu alcoolmetrele sau aerometrele pentru alcool ce poartă mărci și însemne CEE sau cu instrumente cu un grad de precizie cel puțin echivalent, din motive ce privesc utilizarea acestor tabele sau instrumente.
   Articolul 3
   Simbolurile utilizate pentru indicarea concentrației alcoolice menționate în articolul 2, astfel cum sunt definite acestea în anexă, sunt următoarele:

               „% vol” pentru concentrația alcoolică exprimată ca fracție volumică,

               „% mas” pentru concentrația alcoolică exprimată ca fracție masică.

         Articolul 4
   De la 1 ianuarie 1980, statele membre interzic utilizarea concentrațiilor alcoolice care nu respectă cerințele prezentei directive.
   Articolul 5
   (1)   Statele membre adoptă și publică, în termen de 24 de luni de la data notificării prezentei directive, măsurile necesare pentru a se conforma prezentei directive și informează imediat Comisia cu privire la aceasta.
   Statele membre aplică aceste dispoziții începând cu 1 ianuarie 1980.
   (2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 6
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 27 iulie 1976.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. van der STOEL

      (1)  JO C 76, 7.4.1975, p. 39.

      (2)  JO C 248, 29.10.1975, p. 22.

      (3)  JO C 117, 31.12.1973, p. 1.
   ANEXĂ
   CONCENTRAȚIA ALCOOLICĂ
   1.   DEFINIȚIE
   Concentrația alcoolică exprimată ca fracție volumică a unui amestec de apă și etanol este raportul dintre volumul de alcool pur prezent în acest amestec la 20 °C și volumul total al acestui amestec la aceeași temperatură.
   Concentrația alcoolică a unui amestec de apă și etanol este raportul dintre masa alcoolului pur prezent în acest amestec la 20 °C și masa totală a acestui amestec la aceeași temperatură.
   2.   EXPRIMAREA CONCENTRAȚIEI ALCOOLICE
   Concentrația alcoolică se exprimă în numărul de părți de alcool în o sută de părți de amestec.
   Simbolurile concentrației aloccolice sunt:

               „% vol” pentru concentrația alcoolică exprimată ca fracție volumică,

               „% mas” pentru concentrația alcoolică exprimată ca fracție masică.

         3.   DETERMINAREA CONCENTRAȚIEI ALCOOLICE
   Pentru a determina concentrația alcoolică cu ajutorul instrumentelor prevăzute în Directiva Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la alcoolmetrele și aerometrele pentru alcool (1) se aplică următoarele proceduri:

               —

               se citesc indicațiile unui alcoolmetru sau aerometru pentru alcool, la temperatura amestecului;

               —

               se măsoară temperatura amestecului.

         Rezultatele se obțin din tabelele alcoolmetrice internaționale.
   4.   FORMULA DE CALCULARE A TABELELOR ALCOOLMETRICE INTERNAȚIONALE PENTRU AMESTECURILE DE ETANOL ȘI APĂ
   Densitatea ρ, exprimată în kilograme pe metru cub (kg/m3), a unui amestec de etanol și apă la temperatura t, exprimată în grade Celsius, este dată de formula prezentată în continuare, în funcție de:

               —

               fracția masică p, exprimată ca număr zecimal (2);

               —

               temperatura t, exprimată în grade Celsius (IPTS-68);

               —

               coeficienții numerici prezentați în continuare.

         Formula este valabilă pentru temperaturi cuprinse între –20 și + 40 °C.

               n

               =

               5

               m1

               =

               11

               m2

               =

               10

               m3

               =

               9

               m4

               =

               4

               m5

               =

               2

         COEFICIENȚII NUMERICI DIN FORMULĂ

               k

               Ak

               kg/m3

               Bk

               1

               9,982012300 · 102

               –2,0618513 · 10–1 kg/(m3 · °C)

               2

               –1,929769495 · 102

               –5,2682542 · 10–3 kg/(m3 · °C2)

               3

               3,891238958 · 102

               3,6130013 · 10–5 kg/(m3 · °C3)

               4

               –1,668103923 · 103

               –3,8957702 · 10–7 kg/(m3 · °C4)

               5

               1,35221441 · 104

               7,1693540 · 10–9 kg/(m3 · °C5)

               6

               –8,829278388 · 104

               –9,9739231 · 10–11 kg/(m3 · °C6)

               7

               3,062874042 · 105

               8

               –6,138381234 · 105

               9

               7,470172998 · 105

               10

               –5,478461354 · 105

               11

               2,234460334 · 105

               12

               –3,903285426 · 104

                  C
                  1,k

               kg/(m3 · °C)

                  C
                  2,k

               kg/(m3 · °C2)

               1

               1,693443461530087 · 10–1

               –1,193013005057010 · 10–2

               2

               –1,046914743455169 · 101

               2,517399633803461 · 10–1

               3

               7,196353469546523 · 101

               –2,170575700536993

               4

               –7,047478054272792 · 102

               1,353034988843029 · 101

               5

               3,924090430035045 · 103

               –5,029988758547014 · 101

               6

               –1,210164659068747 · 104

               1,096355666577570 · 102

               7

               2,248646550400788 · 104

               –1,422753946421155 · 102

               8

               –2,605562982188164 · 104

               1,080435942856230 · 102

               9

               1,852373922069467 · 104

               – 4,414153236817392 · 101

               10

               –7,420201433430137 · 103

               7,442971530188783

               11

               1,285617841998974 · 103

               k

                  C
                  3,k

               kg/(m3 · °C3)

                  C
                  4,k

               kg/(m3 · °C4)

                  C
                  5,k

               kg/(m3 · °C5)

               1

               –6,802995733503803 · 10–4

               4,075376675622027 · 10–6

               –2,788074354782409 · 10–8

               2

               1,876837790289664 · 10–2

               –8,763058573471110 · 10–6

               1,345612883493354 · 10–8

               3

               –2,002561813734156 · 10–1

               6,515031360099368 · 10–6

               4

               1,022992966719220

               –1,515784836987210 · 10–6

               5

               –2,895696483903638

               6

               4,810060584300675

               7

               –4,672147440794683

               8

               2,458043105903461

               9

               –5,411227621436812 · 10–1

      (1)  JO L 262, 27.9.1976, p. 143.

      (2)  Exemplu: pentru o fracție masică de 12 %: p = 0,12.


title: Directiva Consiliului din 2 august 1972 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile preconizate împotriva emisiilor de poluanți provenind de la motoarele diesel destinate propulsiei vehiculelor

text:
               13/Volumul 01

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               202
            31972L0306
               L 190/1

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA CONSILIULUI
   din 2 august 1972privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile preconizate împotriva emisiilor de poluanți provenind de la motoarele diesel destinate propulsiei vehiculelor(72/306/CEE)CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene și, în special, articolul 100 al acestuia,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Adunării parlamentare,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social,întrucât specificațiile tehnice pe care trebuie să le îndeplinească autovehiculele, în conformitate cu legislațiile naționale, se referă, inter alia, la emisiile de poluanți provenind de la motoarele diesel destinate propulsiei vehiculelor;întrucât aceste specificații diferă de la un stat membru la altul; întrucât, în consecință, devine necesar ca toate statele membre să adopte aceleași specificații, fie în completarea, fie în locul normelor existente pentru a permite, în special, aplicarea pentru orice tip de vehicul a procedurii de omologare CEE care face obiectul Directivei Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la omologarea de tip a autovehiculelor și a remorcilor acestora (1);întrucât, în ceea ce privește specificațiile tehnice, este recomandabilă respectarea celor adoptate de Comisia Economică pentru Europa a ONU în Regulamentul nr. 24 (Prevederi uniforme privind omologarea vehiculelor echipate cu motoare diesel privind emisiile de poluanți provenind de la motor), care este anexat la Acordul din 20 martie 1958 privind adoptarea unor condiții uniforme de omologare și recunoaștere reciprocă a omologării echipamentelor și componentelor pentru autovehicule (2),ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1În sensul prezentei directive, prin „vehicul” se înțelege orice vehicul echipat cu motor diesel și destinat circulației pe drumurile publice, cu sau fără caroserie, având cel puțin patru roți și o viteză maximă constructivă mai mare de 25 km/h, cu excepția vehiculelor care rulează pe șine, a tractoarelor și a mașinilor agricole și a vehiculelor destinate lucrărilor publice.Articolul 2Statele membre nu pot refuza acordarea omologării CEE de tip sau a omologării naționale unui vehicul din motive legate de poluanții emiși de motorul diesel care echipează vehiculul respectiv, în cazul în care motorul este în conformitate cu specificațiile din anexele I, II, III, IV și VI.Articolul 3Statul membru care acordă omologarea de tip adoptă măsurile necesare pentru a fi informat cu privire la orice modificare a uneia dintre componentele sau caracteristicile prevăzute la anexa I punctul 2.2. Autoritățile competente ale acelui stat decid dacă prototipul modificat trebuie supus unor încercări noi și dacă este necesar un nou buletin de încercări. Dacă din aceste încercări rezultă neîncadrarea în dispozițiile prezentei directive, modificarea nu se autorizează.Articolul 4Modificările necesare pentru adaptarea specificațiilor din anexe la progresul tehnic se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 13 din Directiva Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la omologarea de tip a autovehiculelor și a remorcilor acestora.Articolul 5(1)   Statele membre adoptă prevederile necesare pentru a se conforma prezentei directive în termen de optsprezece luni de la notificarea sa și informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.(2)   De asemenea, de la notificarea prezentei directive, statele membre informează Comisia în timp util pentru ca aceasta să-și prezinte observațiile cu privire la cele mai importante acte cu putere de lege sau acte administrative pe care intenționează să le adopte în domeniul reglementat prin prezenta directivă.Articolul 6Prezenta directivă se adresează statelor membre.
      Adoptată la Bruxelles, 2 august 1972.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         T. WESTERTERP

      (1)  JO L 42, 23.2.1970, p. 1.
      (2)  Doc. E/CEE-ONU/324 – E/CEE-ONU/TRANS/505, Rev 1/add 23, 23.8.1971.ANEXA I (1)
   DEFINIȚII, CEREREA DE OMOLOGARE CEE, SIMBOLUL COEFICIENTULUI DE ABSORBȚIE CORECTAT, SPECIFICAȚII ȘI ÎNCERCĂRI ȘI CONFORMITATEA PRODUCȚIEI(1.)    2.   DEFINIȚIIÎn sensul prezentei directive:
               (2.1.)

               2.2.

               „tip de vehicul clasificat din punctul de vedere al limitării emisiei poluanților provenind de la motor” reprezintă autovehicule care nu diferă în privința caracteristicilor esențiale, cum ar fi cele ale vehiculului și motorului definite în anexa II;

               2.3.

               „motor diesel” reprezintă un motor care funcționează după principiul „aprinderii prin compresie”;

               2.4.

               „dispozitiv de pornire la rece” reprezintă un dispozitiv care, prin funcționarea sa, mărește temporar volumul de combustibil din motor și are scopul de a facilita pornirea acestuia;

               2.5.

               „opacimetru” reprezintă un instrument de măsurare continuă a coeficienților de absorbție a luminii de către gazele de eșapament emise de vehicule.
            3.   CEREREA DE OMOLOGARE CEE DE TIP3.1.   Cererea de omologare trebuie înaintată de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul său autorizat.Cererea de omologare trebuie însoțită de documentele menționate în continuare în triplu exemplar, precum și de următoarele informații:
               3.2.1.

               o descriere a tipului de motor, cuprinzând toate indicațiile menționate în anexa II;

               3.2.2.

               desene ale camerei de combustie și ale părții superioare a pistonului.
            3.3.   Motorul și echipamentul pentru montarea pe vehicul, specificate în anexa II din regulament, sunt prezentate autorității de inspecție tehnică competente, care efectuează testele de omologare menționate la punctul 5. Totuși, la solicitarea producătorului și cu acordul autorității de inspecție tehnică care efectuează testele de omologare, poate fi efectuat un test pe un vehicul reprezentativ pentru tipul care trebuie omologat.3a   OMOLOGAREA CEE DE TIPLa certificatul de omologare CEE se atașează un certificat conform celui prevăzut în anexa X.4.   SIMBOLUL COEFICIENTULUI DE ABSORBȚIE CORECTAT4.4.   Pe fiecare vehicul corespunzător unui tip de vehicul omologat conform prezentei directive se atașează într-un loc vizibil și ușor de citit, specificat în anexa certificatului de omologare prezentat în anexa X, un simbol reprezentând un dreptunghi care înconjoară o cifră ce exprimă în m-1 coeficientul de absorbție corectat obținut în momentul omologării, în cursul încercării la accelerație liberă și determinat în momentul omologării prin metoda stabilită la punctul 3.2 din anexa IV.4.5.   Simbolul trebuie să fie ușor de citit și indelebil.4.6.   Anexa IX prezintă un exemplu de schemă a acestui simbol.5.   SPECIFICAȚII ȘI ÎNCERCĂRI5.1.   GeneralitățiComponentele care pot afecta emisiile de poluanți sunt proiectate, construite și montate astfel încât să permită vehiculului să respecte dispozițiile prezentei directive, în condiții normale de utilizare, în ciuda vibrațiilor la care poate fi supus.5.2.   Specificații privind dispozitivele de pornire la rece5.2.1.   Dispozitivul de pornire la rece trebuie proiectat și construit astfel încât să nu poată fi pornit sau menținut în funcțiune atunci când vehiculul funcționează normal.Prevederile de la punctul 5.2.1 anterior nu se aplică dacă este îndeplinită cel puțin una din următoarele condiții:
               5.2.2.1.

               Coeficientul de absorbție a luminii pentru gazele emise de motor la turații constante, măsurat prin metoda descrisă în anexa III, cu dispozitivul de pornire la rece în funcțiune, este în limitele menționate la anexa VI.

               5.2.2.2.

               Menținerea în funcțiune a dispozitivului de pornire la rece determină oprirea motorului într-un interval de timp rezonabil.
            5.3.   Specificații privind emisia poluanților5.3.1.   Emisia poluanților de către tipul de vehicul supus omologării trebuie măsurată prin cele două metode descrise în anexele III și IV, privind încercările la turație constantă respectiv cele la accelerație liberă (2).5.3.2.   Emisia de poluanți măsurată prin metoda descrisă în anexa III nu trebuie să depășească limitele prevăzute la anexa VI.5.3.3.   În cazul motoarelor cu turbocompresor de eșapament, coeficientul de absorbție măsurat la accelerație liberă nu trebuie să depășească limitele prevăzute în anexa VI pentru valoarea fluxului nominal corespunzător coeficientului de absorbție maximă măsurat în cursul încercării la turații constante, plus 0,5 m–1.5.4.   Sunt permise instrumente de măsură echivalente. Dacă este utilizat un instrument diferit de cel descris în anexa VII, trebuie făcută dovada echivalenței sale pentru motorul examinat.(6.)    7.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI7.1.   Fiecare vehicul din serie trebuie să se conformeze tipului de vehicul omologat, din punctul de vedere al componentelor care afectează emisia de poluanți de către motor.Ca regulă generală, conformitatea vehiculului cu tipul omologat din punctul de vedere al emisiei de poluanți de la motoarele diesel se verifică pe baza descrierii din anexa certificatului de omologare CEE prezentat în anexa X. În completare:Atunci când se verifică un vehicul selectat din serie, testele se efectuează după cum urmează:
               7.3.1.1.

               Un vehicul care nu a fost niciodată rulat este supus încercării la accelerație liberă descris în anexa IV. Vehiculul este considerat conform cu tipul omologat în cazul în care coeficientul de absorbție determinat nu depășește cu peste 0,5 m–1 cifra indicată de simbolul de pe valoarea corectată a coeficientului.

               7.3.1.2.

               În cazul în care cifra determinată în încercarea menționată la punctul 7.3.1. anterior depășește cu peste 0,5 m–1 cifra indicată de simbol, un vehicul de acest tip sau motorul său sunt supuse încercării la turații constante pe curba de încărcare completă, conform descrierii din anexa III. Nivelul emisiilor nu trebuie să depășească limitele prevăzute în anexa VI.
            (8.)    (9.)
      (1)  Textul anexelor este similar celui al Regulamentului nr. 24 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite; în special, defalcarea pe puncte este aceeași. Din acest motiv, când un paragraf din Regulamentul nr. 24 nu are corespondent în prezenta directivă, numărul acestuia apare între paranteze.
      (2)  Se efectuează un test la accelerație liberă, având scopul principal de a oferi o valoare de referință pentru autoritățile competente care utilizează această metodă pentru verificarea vehiculelor în funcțiune.ANEXA II

      ANEXA IIIÎNCERCAREA LA TURAȚII CONSTANTE PE CURBA DE ÎNCĂRCARE COMPLETĂ1.   INTRODUCERE1.1.   Prezenta anexă descrie metoda de stabilire a emisiilor de poluanți la diferite turații constante pe curba de încărcare completă.1.2.   Încercările pot fi efectuate fie pe un motor, fie pe un vehicul.2.   PRINCIPIUL DE MĂSURARE2.1.   Se procedează la măsurarea opacității gazelor evacuate produse de motor, cu motorul rulând la încărcarea maximă și la turație constantă. Se efectuează șase măsurări cu turații ale motorului distribuite uniform între turația corespunzătoare puterii maxime și cea mai mare dintre următoarele două turații:
               —

               45 % din regimul de turație corespunzător puterii maxime și

               —

               1 000 rpm.
            Punctele limită ale măsurătorii trebuie să fie situate la extremitățile intervalului definit anterior.2.2.   În cazul motoarelor diesel dotate cu turbocompresor care poate fi pornit în orice moment și pentru care pornirea acestuia din urmă crește cantitatea de combustibil injectată în motor, măsurările trebuie efectuate atât cu turbocompresorul în funcțiune, cât și fără acesta în funcțiune.Pentru fiecare regim de turație a motorului, rezultatul măsurării este valoarea cea mai mare dintre cele două obținute.3.   CONDIȚII DE ÎNCERCARE3.1.   Vehiculul sau motorul3.1.1.   Motorul sau vehiculul trebuie prezentate în stare mecanică bună. Anterior încercării, motorul trebuie să fie rulat.3.1.2.   Motorul trebuie să fie încercat cu echipamentul descris în anexa II.3.1.3.   Setările motorului trebuie să fie cele descrise de producător și de anexa II.3.1.4.   Dispozitivul de evacuare nu trebuie să prezinte nici un orificiu prin care să poată fi diluate gazele emise de motor.3.1.5.   Motorul trebuie să fie în starea normală de funcționare specificată de constructor. Este important mai ales ca apa de răcire și uleiul să fie la temperatura normală indicată de constructor.3.2.   CarburantulCarburantul este carburantul de referință ale cărui specificații sunt prevăzute la anexa V.3.3.   Laboratorul de testare3.3.1.   Se măsoară temperatura absolută T a laboratorului, exprimată în grade Kelvin, și presiunea atmosferică H, exprimată în torri, iar factorul F se determină prin formula3.3.2.   Pentru ca un test să fie validat, factorul F trebuie să fie 0,98 ≤ F ≤ 1,02.3.4.   Aparatul de prelevare de probe și măsurareCoeficientul de absorbție a luminii de către gazele evacuate se măsoară cu un opacimetru care respectă condițiile prevăzute în anexa VII și care este instalat în conformitate cu anexa VIII.4.   VALORI LIMITĂ4.1.   Pentru fiecare dintre cele șase regimuri de turație ale motorului la care este măsurat coeficientul de absorbție a luminii în conformitate cu punctul 2.1 anterior, fluxul nominal de gaz G, exprimat în litri pe secundă, se calculează cu ajutorul următoarelor formule:

                           –

                           pentru motoarele în doi timpi

                           –

                           pentru motoarele în patru timpi

            unde:
               V

               este capacitatea cilindrică a motorului exprimată în litri și

               n

               este turația motorului în rotații pe minut.
            4.2.   Pentru fiecare regim de turație a motorului, coeficientul de absorbție a luminii de către gazul evacuat nu trebuie să depășească valoarea limită din tabelul prezentat în anexa VI. Când valoarea fluxului nominal nu este una dintre cele din tabel, valoarea limită aplicabilă trebuie obținută prin interpolare după principiul părților proporționale.ANEXA IVÎNCERCAREA LA ACCELERAȚIE LIBERĂ1.   CONDIȚII DE ÎNCERCAREÎncercarea este efectuată pe un vehicul sau pe un motor pe care a fost efectuată încercarea la turații constante menționată în anexa III.
               1.1.1.

               Dacă motorul este încercat pe banc, încercarea este efectuată cât mai curând posibil după încercarea de măsurare a opacității la încărcare maximă la turație constantă. În special apa de răcire și uleiul trebuie să fie la temperaturile normale indicate de producător.

               1.1.2.

               Dacă încercarea este efectuată pe un vehicul staționar, motorul trebuie adus mai întâi în condițiile normale de funcționare prin rularea pe șosea. Încercarea este efectuată cât mai curând posibil după terminarea rulării pe șosea.
            1.2.   Camera de combustie nu trebuie să fi fost răcită sau încărcată în urma unei perioade prelungite de ralanti înaintea încercării.1.3.   Se aplică condițiile de încercare menționate în anexa III punctelel 3.1, 3.2 și 3.3.1.4.   Sunt aplicate condițiile de încercare menționate în anexa III punctul 3.4 cu privire la aparatele de prelevare de probe și măsură.2.   METODE DE ÎNCERCARE2.1.   Dacă încercarea este efectuată pe banc, motorul trebuie deconectat de la frână, aceasta fiind înlocuită fie de părți de rotative acționate când schimbătorul de viteze este în punctul mort, fie de o inerție echivalentă într-o măsură considerabilă cu cea a părților rotative.2.2.   Dacă încercarea este efectuată pe un vehicul, schimbătorul de viteze se plasează în punctul mort și motorul trebuie să fie turat.2.3.   Cu motorul la ralanti, pedala de accelerație se apasă rapid, dar nu în mod violent, astfel încât să se obțină debitul maxim de la pompa de injecție. Această poziție trebuie menținută până când motorul ajunge la turația maximă și regulatorul intră în funcțiune. De îndată ce a fost atinsă această turație, pedala de accelerație se eliberează până când motorul ajunge la ralanti și opacimetrul revine la condițiile corespunzătoare.2.4.   Se repetă operațiunea menționată la punctul 2.3 anterior de cel puțin șase ori, în scopul curățirii sistemului de evacuare și pentru a permite orice reglare necesară a aparatului. Valorile maxime ale opacității citite la fiecare accelerare succesivă trebuie notate până când se obțin valori stabilizate. Nu se ține cont de valorile citite în timp ce motorul este la ralanti după fiecare accelerare. Valorile citite trebuie considerate ca stabilizate când patru citiri consecutive sunt situate într-o lățime de bandă de 0,25 m–1și nu formează o secvență descrescătoare. Coeficientul de absorbție XM care este înregistrat reprezintă media aritmetică a celor patru valori.Motoarele prevăzute cu turbocompresor de aer trebuie să fie supuse următoarelor cerințe speciale, dacă este cazul:
               2.5.1.

               În cazul motoarelor cu turbocompresor de aer care este cuplat cu motorul sau condus mecanic de acesta și care poate fi decuplat se efectuează două cicluri de măsurare complete cu accelerații preliminare, turbocompresorul de aer fiind cuplat într-un caz și decuplat în celălalt. Rezultatul măsurărilor care se înregistrează este cel mai mare dintre cele două rezultate obținute;

               2.5.2.

               În cazul motoarelor cu turbocompresor de aer care poate fi decuplat de către șoferul autovehiculului prin intermediul unei derivații, încercarea trebuie efectuată cu și fără decuplare. Rezultatul măsurărilor care se înregistrează trebuie să fie cel mai mare rezultat obținut.
            3.   DETERMINAREA VALORII CORECTATE A COEFICIENTULUI DE ABSORBȚIE3.1.   Notație
      Se denumește:

               XM

               =

               valoarea coeficientului de absorbție corespunzător accelerației libere, măsurat în conformitate cu prezenta anexă punctul 2.4;

               XL

               =

               valoarea corectată a coeficientului de absorbție corespunzător accelerației libere;

               SM

               =

               valoarea coeficientului de absorbție măsurat la turație constantă (anexa III punctul 2.1) care este cea mai apropiată de valoarea limită prescrisă corespunzătoare aceluiași flux nominal;

               SL

               =

               valoarea coeficientului de absorbție (anexa III punctul 4.2) pentru fluxul nominal corespunzător punctului de măsurare care a furnizat valoarea SM;

               L

               =

               lungimea efectivă a căii luminoase a opacimetrului.
            3.2.   Atunci când coeficienții de absorbție sunt exprimați în m-1, iar lungimea efectivă a căii luminoase este exprimată în metri, valoarea corectată XL este dată de cea mai mică dintre următoarele expresii:
      sauANEXA VSPECIFICAȚIILE COMBUSTIBILULUI DE REFERINȚĂ PENTRU TESTELE DE OMOLOGARE ȘI VERIFICARE A CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

               Limite și unități

               Metoda

               Densitate 15/4 °C

               0,830 ± 0,005

               ASTM D 1298-67

               Distilare

               ASTM D 86-67

               50 %

               min. 245 °C

               90 %

               330 ± 10 °C

               Punctul final de fierbere

               max. 370 °C

               Indexul octanic

               54 ± 3

               ASTM D 976-66

               Viscozitatea cinematică la 100°F

               3 ± 0,5 cst

               ASTM D 445-65

               Conținutul de sulfuri

               0,4 ± 0,1 % din greutate

               ASTM D 129-64

               Punctul de inflamabilitate

               min. 55 °C

               ASTM D 93-71

               Punctul de turbiditate

               max. – 7 °C

               ASTM D 2500-66

               Punctul de anilină

               69 ± 5 °C

               ASTM D 611-64

               Reziduu de carbon în baze 10 %

               max. 0,2 % din greutate

               ASTM D 524-64

               Conținutul de cenușă

               max. 0,01 % din greutate

               ASTM D 482-63

               Conținutul de apă

               max. 0,05 % din greutate

               ASTM D 95-70

               Încercarea de coroziune a cuprului la 100 °C

               max. 1

               ASTM D 130-68

               Valoarea calorifică netă

               ASTM D 2-68
               (Ap. VI)

               Indice de aciditate

               zero mg KOH/g

               ASTM D 974-64

                  Notă: Combustibilul trebuie să fie doar pe bază de distilați direcți, hidrodesulfurați sau nu, și nu trebuie să conțină aditivi.
            ANEXA VIVALORILE LIMITĂ APLICABILE ÎN ÎNCERCAREA LA TURAȚII CONSTANTE

                  Fluxul nominal G

               litri/secundă

                  Coeficientul de absorbție k

               m-1

               ≤ 42

               2·26

               45

               2·19

               50

               2·08

               55

               1·985

               60

               1·90

               65

               1·84

               70

               1·775

               75

               1·72

               80

               1·665

               85

               1·62

               90

               1·575

               95

               1·535

               100

               1·495

               105

               1·465

               110

               1·425

               115

               1·395

               120

               1·37

               125

               1·345

               130

               1·32

               135

               1·30

               140

               1·27

               145

               1·25

               150

               1·225

               155

               1·205

               160

               1·19

               165

               1·17

               170

               1·155

               175

               1·14

               180

               1·125

               185

               1·11

               190

               1·095

               195

               1·08

               ≤ 200

               1·065

                  Notă: Deși valorile de mai sus sunt rotunjite către cea mai apropiată valoare 0,01 sau 0,005, acest lucru nu înseamnă că măsurările trebuie întreprinse cu acest grad de precizie.
            ANEXA VIICARACTERISTICILE OPACIMETRELOR1.   DOMENIUL DE APLICAREPrezenta anexă definește condițiile care trebuie îndeplinite de opacimetrele utilizate în încercările menționate în anexele III și IV.2.   SPECIFICAȚII DE BAZĂ PENTRU OPACIMETRE2.1.   Gazul măsurat trebuie închis într-un dispozitiv care are o suprafață internă non-reflexivă.2.2.   În determinarea lungimii efective a căii luminoase prin gazul de măsurat trebuie să se țină seama de posibila influență a dispozitivelor de protecție a sursei luminoase și a celulei fotoelectrice. Această lungime efectivă este indicată pe instrument.2.3.   Acul indicator al opacimetrului trebuie să aibă două scale de măsură, una în unități absolute de absorbție a luminii de la 0 la ∞ (m–1) și cealaltă liniară de la 0 la 100; ambele scale trebuie să cuprindă intervalul de la 0 pentru fluxul luminos total până la punctul maxim al scalei pentru opacitate completă.3.   SPECIFICAȚII DE CONSTRUCȚIE3.1.   GeneralitățiDesignul trebuie să fie de așa natură încât, în condiții de funcționare la turație constantă, camera de fum să fie umplută cu fum de o opacitate uniformă.3.2.   Camera de fum și carcasa opacimetrului3.2.1.   Influența luminii parazite asupra celulei fotoelectrice datorită reflexiilor interne sau efectelor de difuziune trebuie redusă la minim (cum ar fi prin finisarea suprafeței interne cu negru mat și printr-o amplasare generală corespunzătoare).3.2.2.   Caracteristicile optice trebuie să fie de așa natură încât efectele combinate ale difuziei și reflexiei să nu depășească o unitate pe scara liniară atunci când camera de fum este umplută cu fum având un coeficient de absorbție aproape de 1,7 m–1.3.3.   Sursa de luminăSursa de lumină trebuie să fie o lampă incandescentă cu o temperatură de culoare în intervalul 2 800°-3 250 °K.3.4.   Receptorul3.4.1.   Receptorul constă într-o celulă fotoelectrică având o curbă de răspuns spectral similară curbei fotopice a ochiului uman (răspunsul maxim în intervalul 550/570 nm; mai puțin de 4 % din acel răspuns maxim sub 430 nm și peste 680 nm).3.4.2.   Construcția circuitului electric, incluzând acul indicator, trebuie să fie astfel încât curentul de ieșire din celula fotoelectrică să fie o funcție liniară a intensității luminii primite de-a lungul unui interval de temperatură de funcționare a celulei fotoelectrice.3.5.   Scale de măsură3.5.1.   Coeficientul de absorbție a luminii k se calculează prin formula Φ = Φ0 · e-kL, unde L este lungimea efectivă a căii luminoase prin gazul care urmează să fie măsurat, Φ0 este fluxul incident și Φ fluxul emergent. Atunci când lungimea efectivă L a unui tip de opacimetru nu poate fi obținută direct din geometria sa, lungimea efectivă L trebuie determinată
               —

               fie prin metoda stabilită la punctul 4 din prezenta anexă;

               —

               fie prin comparație cu un alt tip de opacimetru a cărui lungime efectivă este cunoscută.
            3.5.2.   Relația dintre scala liniară 0-100 și coeficientul de absorbție a luminii k este dată de formula K = –loge (1 –)
      unde N reprezintă rezultatul citirii pe scala liniară, iar k este valoarea corespunzătoare a coeficientului de absorbție.3.5.3.   Acul indicator al opacimetrului trebuie să permită citirea unui coeficient de absorbție de 1,7 m–1 cu o precizie de 0,025 m–1.3.6.   Reglarea și verificarea aparatului de măsură3.6.1.   Circuitul electric al celulei fotoelectrice și al acului indicator trebuie să fie reglabile, astfel încât indicatorul să poată fi adus la zero atunci când fluxul luminos trece prin camera de fum umplută cu aer curat sau printr-o cameră care are caracteristici identice.3.6.2.   Cu lampa stinsă și circuitul electric de măsură deschis sau scurt-circuitat, valoarea citită pe scala coeficientului de absorbție este ∞ și trebuie să rămână tot ∞ atunci când circuitul de măsurare este reconectat.3.6.3.   Se efectuează o verificare intermediară prin plasarea în camera de fum a unui filtru sub forma unui gaz al cărui coeficient de absorbție cunoscut k, măsurat conform prevederilor de la punctul 3.5.1, se situează între 1,6 m–1și 1,8 m–1. Valoarea lui k trebuie să fie în intervalul 0,025 m–1. Verificarea constă în confirmarea faptului că această valoare nu diferă cu mai mult de 0,05 m–1 față de valoarea citită de acul indicator al opacimetrului, atunci când filtrul este introdus între sursa de lumină și celula fotoelectrică.3.7.   Răspunsul opacimetrului3.7.1.   Timpul de răspuns al circuitului electric de măsurare, adică timpul necesar pentru acul indicator să ajungă la 90 % din scala de deflecție totală la introducerea unui ecran care să determine obscuritatea totală în celula fotoelectrică, trebuie să fie între 0,9 și 1,1 secunde.3.7.2.   Stabilizarea circuitului electric de măsură trebuie să fie astfel încât balansul inițial deasupra valorii ultimei citiri constante după orice variație momentană de intrare (cum ar fi ecranul de calibrare) să nu depășească 4 % din citirea respectivă în unități liniare de scală.3.7.3.   Timpul de răspuns al opacimetrului datorat fenomenelor fizice din camera de fum este timpul dintre intrarea gazului în aparatul de măsură și umplerea completă a camerei de fum; nu trebuie să depășească 0,4 secunde.3.7.4.   Prezentele dispoziții se aplică numai opacimetrelor utilizate pentru măsurarea opacității în cazul accelerației libere.3.8.   Presiunea gazului de măsurat și a aerului de baleiaj3.8.1.   Presiunea gazului evacuat în camera de fum nu trebuie să difere cu mai mult de 75 mm coloană de apă de presiunea atmosferică.3.8.2.   Variațiile de presiune ale gazului care urmează să fie măsurat și ale aerului de baleiaj nu trebuie să cauzeze variații ale coeficientului de absorbție mai mari de 0,05 m–1 în cazul unui gaz cu un coeficient de absorbție de 1,7 m–1.3.8.3.   Opacimetrul se echipează cu dispozitive corespunzătoare pentru măsurarea presiunii din camera de fum.3.8.4.   Limitele de variație ale presiunii gazului și ale aerului de baleiaj din camera de fum sunt indicate de producătorul aparatului.3.9.   Temperatura gazului care urmează să fie măsurat3.9.1.   În fiecare punct al camerei de fum, temperatura gazului în momentul măsurării trebuie să fie între 70 °C și o temperatură maximă specificată de producătorul opacimetrului, astfel încât citirile din acest interval de temperatură să nu varieze cu mai mult de 0,1 m–1 în cazul în care camera este umplută cu un gaz având un coeficient de absorbție de 1,7 m–1.3.9.2.   Opacimetrul se echipează cu dispozitive corespunzătoare pentru măsurarea temperaturii din camera de fum.4.   LUNGIMEA EFECTIVĂ „L” A OPACIMETRULUI4.1.   Generalități4.1.1.   La unele tipuri de opacimetre, gazul care separă sursa luminoasă de celula fotoelectrică sau de părțile transparente care protejează sursa și celula fotoelectrică nu este de o opacitate constantă. În aceste cazuri, lungimea efectivă L este aceea a coloanei de gaz de opacitate uniformă care oferă aceeași absorbție a luminii ca și aceea obținută când gazul este admis în mod normal în opacimetru.4.1.2.   Lungimea efectivă a căii luminoase este obținută prin compararea citirii N a opacimetrului funcționând normal cu citirea N0 obținută cu opacimetrul modificat astfel încât gazul de încercare să umple o lungime bine definită L0.4.1.3.   Se va proceda la efectuarea unor citiri comparative, într-o succesiune rapidă, pentru determinarea corecției care trebuie făcute pentru modificările lui zero.4.2.   Metoda de evaluare a lui L4.2.1.   Gazul de încercare trebuie să fie un gaz de evacuare de opacitate constantă sau un gaz absorbant de lumină cu o densitate gravimetrică similară cu cea a gazului evacuat.4.2.2.   Se determină cu precizie o coloană de lungime L0 a opacimetrului care poate fi umplută uniform cu gaze de încercare și ale cărei capete formează unghiuri drepte cu calea luminoasă. Această lungime L0 trebuie să fie apropiată de lungimea efectivă presupusă a opacimetrului.4.2.3.   Se măsoară temperatura medie a gazului de încercare în camera de fum.4.2.4.   Dacă este necesar, poate fi încorporat în linia de prelevare de probe, cât mai aproape posibil de sondă, un rezervor de expansiune cu o construcție compactă și o capacitate suficientă pentru a determina stabilizarea pulsațiilor. Poate fi montat, de asemenea, un dispozitiv de răcire. Adăugarea unui rezervor de expansiune și a unui dispozitiv de răcire nu trebuie să influențeze nefavorabil compoziția gazului de evacuare.Încercarea pentru determinarea lungimii efective constă în trecerea alternativă a unei probe de gaz de încercare prin opacimetrul funcționând normal și, respectiv, prin același aparat modificat conform indicațiilor de la punctul 4.1.2.
               4.2.5.1.

               Valorile citite ale opacimetrului se înregistrează continuu în cursul încercării cu un dispozitiv de înregistrare al cărui timp de răspuns este mai mic sau egal cu cel al opacimetrului.

               4.2.5.2.

               Cu opacimetrul funcționând normal, citirea pe scala liniară a opacității este N, iar cea a temperaturii principale a gazului, exprimată în grade Kelvin, este T.

               4.2.5.3.

               Cu lungimea cunoscută L0 umplută cu același gaz de încercare, citirea pe scala liniară a opacității este N0, iar aceea a temperaturii principale a gazului, exprimată în grade Kelvin, este T0.
            4.2.6.   Lungimea efectivă este:
      4.2.7.   Se repetă încercarea cu cel puțin patru gaze de încercare care oferă citiri distribuite egal între 20 și 80 pe scala liniară.4.2.8.   Lungimea efectivă L a opacimetrului este media aritmetică a lungimilor efective obținute conform punctului 4.6 pentru fiecare din gazele de încercare.ANEXA VIIIINSTALAREA ȘI UTILIZAREA OPACIMETRULUI1.   DOMENIUL DE APLICAREPrezenta anexă descrie instalarea și utilizarea opacimetrelor destinate încercărilor specificate în anexele III și IV.2.   OPACIMETRUL DE PRELEVARE DE PROBE2.1.   Instalarea pentru încercările la turație constantă2.1.1.   Raportul dintre secțiunea transversală a sondei și cea a țevii de eșapament nu trebuie să fie sub 0,05. Contra-presiunea măsurată în țeava de eșapament la admisia sondei nu trebuie să depășească 75 mm coloană de apă.2.1.2.   Sonda trebuie să fie un tub cu un capăt deschis orientat înspre axul țevii de eșapament sau al țevii de extensie, dacă aceasta este necesară. Sonda se plasează într-o secțiune unde distribuția fumului este aproximativ uniformă. În acest scop, sonda trebuie plasată cât mai în aval posibil în țeava de eșapament sau, dacă este necesar, în țeava de extensie, astfel încât, dacă D este diametrul țevii de eșapament la ieșire, capătul sondei să fie situat pe o porțiune dreaptă cu cel puțin 6D în amonte față de punctul de prelevare și cu cel puțin 3D în aval. Dacă este utilizată o țeavă de extensie nu trebuie permisă admisia aerului la îmbinarea dintre țeavă și probă.2.1.3.   Presiunea în țeava de eșapament și caracteristicile scăderii presiunii din linia de prelevare de probe trebuie să fie de o asemenea natură încât sonda să colecteze o mostră echivalentă celei obținute prin prelevarea de probe izocinetică.2.1.4.   Dacă este necesar, poate fi încorporat în linia de prelevare de probe și cât mai aproape posibil de sondă un rezervor de expansiune cu o construcție compactă și o capacitate suficientă pentru stabilizarea pulsațiilor. Poate fi montat, de asemenea, un dispozitiv de răcire. Construcția rezervorului de expansiune și a dispozitivului de răcire nu trebuie să influențeze nefavorabil compoziția gazului evacuat.2.1.5.   Pe țeava de evacuare poate fi plasată o vană fluture sau alte mijloace de creștere a presiunii la prelevarea de probe, la o distanță de cel puțin 3D în aval față de sonda de prelevare.2.1.6.   Țevile de racordare dintre sondă, dispozitivul de răcire, rezervorul de expansiune (dacă este necesar) și opacimetru trebuie să fie cât mai scurte posibil și să se conformeze cerințelor de presiune și temperatură stabilite în anexa VII punctele 3.8 și 3.9. Țevile trebuie înclinate în sus de la punctul de prelevare către opacimetru și trebuie evitate coturile în unghi ascuțit unde se poate acumula funinginea. Trebuie prevăzută o valvă în derivație care să permită trecerea în sus, în cazul în care nu este încorporată în opacimetru.2.1.7.   În cursul încercării se efectuează o verificare a respectării cerințelor din anexa VII punctul 3.8 privind presiunea și a celor din anexa VII punctul 3.9 privind temperatura.2.2.   Instalarea pentru testele la accelerație liberă2.2.1.   Raportul dintre secțiunea transversală a sondei și cea a țevii de eșapament nu trebuie să fie sub 0,05. Contra-presiunea măsurată în țeava de eșapament la admisia sondei nu trebuie să depășească 75 mm (coloană de apă).2.2.2.   Sonda trebuie să fie un tub cu un capăt deschis orientat înspre axul țevii de eșapament sau a țevii de extensie, dacă aceasta este necesară. Sonda se plasează într-o secțiune unde distribuția fumului este aproximativ uniformă. În acest scop, sonda trebuie plasată cât mai în aval posibil în țeava de eșapament sau, dacă este necesar, în țeava de extensie, astfel încât, dacă D este diametrul țevii de evacuare la ieșire, capătul sondei să fie situat pe o porțiune dreaptă cu cel puțin 6D în amonte și 3D în aval față de punctul de prelevare. Dacă este utilizată o țeavă de extensie nu trebuie permisă admisia aerului la îmbinarea dintre țeavă și probă.2.2.3.   Sistemul de prelevare de probe trebuie să fie astfel conceput încât, la toate turațiile motorului, presiunea mostrei în opacimetru să se încadreze în limitele specificate în anexa VII, punctul 3.8.2. Aceasta poate fi măsurată prin notarea presiunii mostrei la ralanti și la turație maximă fără încărcare. În funcție de caracteristicile opacimetrului, controlul presiunii mostrei poate fi obținut printr-un dispozitiv fix de restricție sau printr-o vană fluture montată în țeava de eșapament sau în țeava de prelungire. Indiferent de metoda utilizată, contra-presiunea măsurată în țeava de eșapament la admisia sondei nu trebuie să depășească 75 mm coloană de apă.2.2.4.   Țevile de legătură cu opacimetrul trebuie să fie cât mai scurte posibil. Țevile trebuie înclinate ascendent dinspre punctul de prelevare către opacimetru și trebuie evitate coturile în unghi ascuțit unde se poate aduna funinginea. Deasupra opacimetrului poate fi prevăzută o vană în derivație, pentru izolarea acestuia de fluxul de gaz evacuat, atunci când nu sunt efectuate măsurări.3.   OPACIMETRUL CU FLUX TOTALSingurele precauții generale care trebuie luate în încercările la accelerare liberă și turație constantă sunt următoarele:3.1.   Îmbinările dintre țevile care asigură legătura între tubulatura de eșapament și opacimetru nu trebuie să permită admisia aerului.3.2.   Țevile de legătură cu opacimetrul trebuie să fie cât mai scurte posibil, la fel ca în cazul opacimetrelor de prelevare de probe. Țeava trebuie înclinată în sus dinspre punctul de prelevare către opacimetru și trebuie evitate coturile în unghi ascuțit unde se poate aduna funinginea. Deasupra opacimetrului poate fi prevăzută o valvă în derivație, pentru izolarea acestuia de fluxul de gaz evacuat, atunci când nu sunt efectuate măsurări.3.3.   De asemenea, poate fi necesară instalarea unui sistem de răcire deasupra opacimetrului.ANEXA IXEXEMPLU DE SIMBOL DE COEFICIENT DE ABSORBȚIE CORECTAT
      ANEXA X


title: Directiva Consiliului din 25 iulie 1977 privind animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine

text:
               03/Volumul 02

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               229

         31977L0504

               L 206/8

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DIRECTIVA CONSILIULUI

   din 25 iulie 1977
   privind animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine
   (77/504/CEE)
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolele 43 și 100,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Adunării (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),
   întrucât producția de animale din specia bovină ocupă un loc foarte important în agricultura Comunității, iar rezultatele satisfăcătoare în acest domeniu depind în mare măsură de utilizarea animalelor de reproducție din rasă pură;
   întrucât, în cadrul politicii lor naționale de creștere a animalelor, cele mai multe state membre s-au străduit până în prezent să încurajeze producția de animale aparținând unui număr limitat de rase și care îndeplinesc standarde zootehnice bine determinate; întrucât rasele și standardele variază de la un stat membru la altul; întrucât existența unor astfel de disparități constituie un obstacol în calea schimburilor intracomunitare;
   întrucât, în vederea eliminării acestor disparități și pentru a contribui astfel la creșterea productivității agriculturii în sectorul respectiv, este necesară liberalizarea progresivă a schimburilor intracomunitare cu animale de reproducție din rasă pură; întrucât liberalizarea totală a schimburilor presupune o armonizare suplimentară ulterioară, în special în ceea ce privește admiterea la reproducție;
   întrucât statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a impune prezentarea certificatelor de pedigri întocmite în conformitate cu procedura comunitară;
   întrucât este necesar să se ia măsuri de aplicare în anumite domenii cu caracter tehnic; întrucât, pentru punerea în aplicare a măsurilor preconizate, este necesar să fie prevăzută o procedură de instituire a unei strânse cooperări între statele membre și Comisie în cadrul Comitetului zootehnic permanent; întrucât, în așteptarea acestor măsuri de aplicare, dispozițiile care sunt în prezent în vigoare în domeniile în cauză trebuie să rămână neschimbate;
   întrucât este necesar să se prevadă că importurile de bovine de reproducție de rasă pură provenite din țări terțe nu pot fi efectuate în condiții mai puțin severe decât cele aplicate în Comunitate,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   În sensul prezentei directive, se înțelege prin:

               (a)

               animal de reproducție de rasă pură din specia bovine: orice bovină ai cărei părinți și bunici sunt înscriși sau înregistrați într-un registru genealogic al aceleiași rase și care este el însuși fie înscris, fie înregistrat și poate fi înscris în acest registru genealogic;

               (b)

               registru genealogic: orice registru, arhivă sau bază de date

                           —

                           care este ținut de o organizație sau asociație a crescătorilor recunoscută oficial de statul membru în care a fost constituită organizația sau asociația crescătorilor și

                           —

                           în care animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine, dintr-o anumită rasă, sunt înscrise sau înregistrate, cu menționarea ascendenților lor.

         Articolul 2
   Statele membre se asigură că, din motive zootehnice, nu sunt interzise, restricționate sau împiedicate următoarele:

               —

               schimburile intracomunitare cu animale de reproducție de rasă pură din specia bovine;

               —

               schimburile intracomunitare cu material seminal și ovule fecundate provenite de la animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine;

               —

               crearea registrelor genealogice, în măsura în care corespund condițiilor stabilite în aplicarea articolului 6;

               —

               recunoașterea organizațiilor sau asociațiilor care țin registrele genealogice, în conformitate cu articolul 6 și

               —

               sub rezerva articolului 3, schimburile intracomunitare cu tauri destinați inseminării artificiale.

         Articolul 3
   Consiliul, hotărând la propunerea Comisiei, adoptă înainte de 1 iulie 1980 dispozițiile comunitare de admitere a animalelor de reproducție de rasă pură din specia bovine la producție.
   Până la intrarea în vigoare a acestor dispoziții, admiterea animalelor de reproducție din specia bovine la reproducere, precum și admiterea taurilor destinați inseminării artificiale și utilizarea materialului seminal și a ovulelor fecundate rămân supuse legislațiilor naționale, cu condiția ca acestea să nu fie mai restrictive decât cele aplicabile animalelor de reproducție de rasă pură din specia bovine, materialului seminal și ovulelor fecundate în statul membru de destinație.
   Articolul 4
   Organizațiile sau asociațiile de crescători recunoscute oficial de un stat membru nu se pot opune înscrierii în registrele lor genealogice a animalelor de reproducție de rasă pură din specia bovine provenite dintr-un alt stat membru, cu condiția ca ele să îndeplinească normele stabilite în conformitate cu articolul 6.
   Articolul 5
   Statele membre pot impune ca animalele de reproducție de rasă pură din specia bovine, precum și materialul seminal sau ovulele fecundate care provin de la acestea, să fie însoțite, în schimburile intracomunitare, de un certificat de pedigri conform cu modelul stabilit în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 8, în special în ceea ce privește performanțele zootehnice.
   Articolul 6
   (1)   În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 8, se stabilesc următoarele:

               —

               metodele de monitorizare a performanței și de evaluare a valorii genetice a bovinelor;

               —

               criteriile pentru recunoașterea organizațiilor și asociațiilor de crescători;

               —

               criteriile pentru constituirea registrelor genealogice;

               —

               criteriile pentru înscrierea în registrele genealogice;

               —

               indicațiile care trebuie să figureze în certificatul de pedigri.

         (2)   Până la intrarea în vigoare a dispozițiilor prevăzute la alineatul (1) prima, a doua și a treia liniuță:

               (a)

               controalele prevăzute la alineatul (1) prima liniuță, efectuate oficial în fiecare stat membru, precum și registrele genealogice existente în prezent, sunt recunoscute de către celelalte state membre;

               (b)

               recunoașterea organizațiilor sau a asociațiilor de crescători continuă să facă obiectul reglementărilor aflate în vigoare în prezent în statele membre;

               (c)

               crearea noilor registre genealogice va continua să întrunească condițiile aflate în vigoare în prezent în statele membre.

         Articolul 7
   Până la punerea în aplicare a unei reglementări comunitare în materie, condițiile aplicabile importurilor de animale de reproducție de rasă pură din specia bovine provenind din țări terțe nu trebuie să fie mai favorabile decât cele care reglementează schimburile intracomunitare.
   Statele membre autorizează importul de animale de reproducție de rasă pură din specia bovine provenind din țări terțe numai dacă acestea sunt însoțite de un certificat de pedigri care să ateste că animalele sunt înscrise sau înregistrate în țara de expediție într-un registru genealogic. Trebuie făcută dovada că animalele sunt fie înscrise, fie înregistrate și pot fi înscrise într-un registru genealogic în Comunitate.
   Articolul 8
   (1)   În cazul în care se face trimitere la procedura definită în prezentul articol, Comitetul zootehnic permanent constituit în temeiul Deciziei 77/505/CEE, denumit în continuare „comitetul”, este sesizat fără întârziere de către președinte, fie la inițiativa acestuia, fie la cererea unui stat membru.
   (2)   În cadrul comitetului, voturile statelor membre sunt ponderate conform articolului 148 alineatul (2) din tratat. Președintele nu participă la vot.
   (3)   Reprezentantul Comisiei prezintă comitetului un proiect cu măsurile ce urmează să fie adoptate. Comitetul își dă avizul cu privire la aceste măsuri în termenul pe care președintele îl poate stabili în funcție de urgența problemelor supuse examinării. Avizul se adoptă cu o majoritate de 41 de voturi.
   (4)   Comisia adoptă măsurile și le pune imediat în aplicare, dacă acestea sunt conforme cu avizul comitetului. Dacă nu sunt conforme cu avizul comitetului sau în absența avizului, Comisia prezintă Consiliului, fără întârziere, o propunere cu privire la măsurile ce trebuie adoptate. Consiliul adoptă măsurile cu majoritate calificată.
   Dacă, la expirarea unui termen de trei luni de la data la care a fost sesizat, Consiliul nu adoptă nici o măsură, Comisia adoptă măsurile propuse și le pune în aplicare imediat, cu excepția cazului în care Consiliul s-a pronunțat cu majoritate simplă împotriva măsurilor în cauză.
   Articolul 9
   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 ianuarie 1979 cel târziu și informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Articolul 10
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 25 iulie 1977.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         H. SIMONET

      (1)  JO C 76, 3.7.1974, p. 52.

      (2)  JO C 116, 30.9.1974, p. 33.