title: Directiva 2009/8/CE a Comisiei din 10 februarie 2009 de modificare a anexei I la Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește limitele maxime ale transferului inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice în furajele nevizate (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               11.2.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 40/19

      DIRECTIVA 2009/8/CE A COMISIEI

   din 10 februarie 2009
   de modificare a anexei I la Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește limitele maxime ale transferului inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice în furajele nevizate
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (1), în special articolul 8 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Coccidiostaticele și histomonostaticele sunt substanțe destinate distrugerii sau inhibării protozoarelor, care pot fi autorizate, inter alia, pentru utilizare ca aditivi pentru furaje în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (2). Autorizațiile pentru coccidiostatice și histomonostatice ca aditivi pentru furaje stabilesc condiții specifice de utilizare, în funcție de speciile sau categoriile de animale vizate pentru care sunt destinați aditivii.

               (2)

               Operatorii economici din domeniul furajer pot fabrica într-o întreprindere o gamă largă de furaje, iar în cadrul aceleași linii de producție pot fi fabricate unul după altul diferite tipuri de produse. Este posibil ca reziduuri inevitabile ale unui produs să rămână în linia de producție și să ajungă la începutul producției unui alt furaj. Acest transfer de la un lot de producție la altul este denumit „transfer” sau „contaminare încrucișată” și poate apărea, de exemplu, atunci când coccidiostaticele sau histomonostaticele sunt utilizate ca aditivi autorizați pentru hrana animalelor. Acest lucru poate determina contaminarea furajelor produse ulterior, prin prezența inevitabilă din punct de vedere tehnic a reziduurilor acelor substanțe în „furajele nevizate”, adică în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea coccidiostaticelor sau histomonostaticelor, cum ar fi furajele destinate speciilor sau categoriilor de animale care nu sunt prevăzute în autorizația pentru aditivii respectivi. Această contaminare încrucișată inevitabilă poate apărea în toate etapele producției și prelucrării furajelor, însă și în timpul depozitării și al transportului furajelor.

               (3)

               Regulamentul (CE) nr. 183/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 ianuarie 2005 de stabilire a cerințelor privind igiena furajelor (3) prevede cerințe specifice pentru întreprinderile din sectorul furajelor care utilizează coccidiostatice și histomonostatice în producția de furaje. În special, operatorii în cauză trebuie să adopte toate măsurile necesare cu privire la instalații și echipamente, producție, depozitare și transport pentru a evita contaminarea încrucișată, iar acest lucru trebuie să fie efectuat în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolele 4 și 5 din regulamentul sus-menționat. Stabilirea limitelor maxime ale transferului inevitabil de coccidiostatice și histomonostatice în furajele nevizate în conformitate cu Directiva 2002/32/CE nu trebuie să afecteze obligația primară a operatorilor de a aplica bune practici de producție, menite să evite această contaminare încrucișată. Prin urmare, este încă necesar un efort continuu din partea operatorilor în cauză pentru a evita prezența unor astfel de substanțe nedorite în furaje.

               (4)

               Luând în considerare aplicarea bunelor practici de producție, limitele maxime ale transferului inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice în furajele nevizate trebuie să fie stabilite pe baza principiului ALARA (As Low as Reasonably Achievable – nivelul cel mai scăzut ce poate fi atins în mod rezonabil). Pentru a permite producătorului de furaje să gestioneze transferul inevitabil sus-menționat, pentru furajele destinate speciilor de animale nevizate mai puțin sensibile trebuie să se ia în considerare o rată de transfer de aproximativ 3 % față de conținutul maxim autorizat, în timp ce pentru furajele destinate speciilor de animale nevizate sensibile și pentru „furajele de retragere”, însemnând furajele utilizate în perioada premergătoare sacrificării, trebuie să se mențină o rată de transfer de aproximativ 1 % față de conținutul maxim autorizat. Rata de transfer de 1 % trebuie să fie luată în considerare, de asemenea, pentru contaminarea încrucișată a altor furaje pentru specii vizate în care nu sunt adăugate coccidiostatice sau histomonostatice și pentru furajele nevizate destinate „animalelor de la care se obțin în mod continuu produse alimentare”, precum vacile de lapte sau găinile ouătoare, în cazul în care există dovezi ale transferului de la furaj la alimentul de origine animală. În cazul în care materiile prime furajere se administrează direct animalelor sau în cazul în care se utilizează furaje complementare, utilizarea acestora în rația zilnică nu trebuie să determine expunerea animalelor la niveluri de coccidiostatice sau histomonostatice mai mari decât limitele maxime corespunzătore de expunere în cazul în care se utilizează doar furaje complete în rația zilnică.

               (5)

               Pentru a împiedica adoptarea de către statele membre a unor reguli naționale privind transferul inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice autorizate în furaje nevizate și prezența acestora în produse alimentare derivate, care ar obstrucționa funcționarea pieței interne, este necesară adoptarea unor norme comunitare armonizate în domeniu.

               (6)

               Transferul inevitabil în furajele nevizate al substanțelor active conținute în coccidiostaticele și histomonostaticele autorizate trebuie să fie luat în considerare ca transfer de substanțe nedorite în furaje în sensul Directivei 2002/32/CE, iar prezența acestora nu trebuie să pună în pericol sănătatea animală, sănătatea umană sau mediul. Prin urmare, limitele maxime pentru aceste substanțe în furaje trebuie să fie stabilite în anexa I la directiva sus-menționată pentru a se preveni efectele nedorite și nocive.

               (7)

               În cazurile în care s-au stabilit limite maxime de reziduuri (LMR) în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului din 26 iunie 1990 de stabilire a unei proceduri comunitare pentru stabilirea limitelor maxime de reziduuri de produse medicinale veterinare în alimentele de origine animală (4) sau în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003, trebuie să se asigure respectarea acestor dispoziții în momentul stabilirii limitelor maxime ale transferului inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice în furajele nevizate.

               (8)

               Transferul inevitabil de coccidiostatice și histomonostatice în furajele nevizate, chiar și sub limitele maxime care trebuie să fie stabilite în conformitate cu Directiva 2002/32/CE, poate avea ca rezultat prezența reziduurilor acestor substanțe în produsele alimentare de origine animală. Prin urmare, în vederea protejării sănătății publice și în măsura în care nu s-a stabilit încă o limită maximă a reziduurilor (LMR) pentru alimentul specific vizat, au fost stabilite toleranțe maxime pentru prezența substanțelor active conținute în coccidiostatice și histomonostatice prin Regulamentul (CE) nr. 124/2009 al Comisiei din 10 februarie 2009 de stabilire a limitelor maxime pentru prezența coccidiostaticelor sau a histomonostaticelor în alimente rezultând în urma transferului inevitabil al acestor substanțe în furajele nevizate (5), în contextul Regulamentului (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (6).

               (9)

               La solicitarea Comisiei, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („Autoritatea”) a adoptat mai multe avize (7) privind riscurile pentru sănătatea animalelor și sănătatea publică implicate de transferul inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice autorizate ca aditivi pentru furaje în furajele nevizate. Pentru fiecare coccidiostatic sau histomonostatic autorizat ca aditiv pentru furaje, evaluarea efectuată de către Autoritate a luat în considerare rate ipotetice de transfer de 2 %, 5 % și 10 % din furajele produse cu cea mai mare doză autorizată de coccidiostatice sau histomonostatice în furajele nevizate produse ulterior.

               (10)

               Având în vedere concluziile avizelor științifice individuale, se poate afirma că, în general, Autoritatea a ajuns la concluzia că este improbabil ca prezența coccidiostaticelor sau histomonostaticelor autorizate ca aditivi pentru furaje în furajele nevizate, la niveluri care rezultă dintr-un transfer inevitabil și ținând cont de toate măsurile de prevenire, să ducă la efecte adverse pentru sănătatea animalelor și că riscul pentru sănătatea consumatorilor în urma ingerării reziduurilor din produse provenind de la animale expuse la furajele contaminate încrucișat este neglijabil.

               (11)

               Ținând seama de avizele Autorității și de diferitele abordări curente aplicate în statele membre pentru a soluționa contaminarea încrucișată inevitabilă, se propune stabilirea unor limite maxime pentru hrană în conformitate cu anexele la prezenta directivă, pentru a asigura o funcționare corespunzătoare a pieței interne și pentru a proteja sănătatea animalelor și sănătatea publică.

               (12)

               Stabilirea limitelor maxime de substanțe nedorite în furaje trebuie să aibă loc printr-o adaptare a anexei I la Directiva 2002/32/CE, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din această directivă. În momentul adaptării dispozițiilor tehnice din anexa I la Directiva 2002/32/CE, s-au luat în considerare evoluțiile științifice și tehnice prin analiza avizelor științifice ale Autorității și a dezvoltării metodelor analitice în domeniul furajelor. Dispozițiile prevăzute în anexă trebuie să fie revizuite până cel târziu la 1 iulie 2011 pentru a ține seama de evoluția cunoștințelor științifice și tehnice.

               (13)

               Limitele maxime stabilite în anexa la prezenta directivă trebuie să fie adaptate în mod continuu la condițiile de utilizare stabilite în autorizațiile coccidiostaticelor și histomonostaticelor ca aditivi pentru furaje. Având în vedere apariția unei posibile perioade intermediare între autorizarea – sau modificarea, suspendarea sau revocarea autorizației – unui coccidiostatic sau histomonostatic ca aditiv pentru furaje și modificarea ulterioară a limitelor maxime stabilite în anexele la prezenta directivă, cea din urmă trebuie să fie avută în vedere fără a aduce atingere nivelurilor de coccidiostatice sau histomonostatice autorizate ca aditivi pentru furaje în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

               (14)

               Având în vedere faptul că transferul inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice în furajele nevizate poate avea drept rezultat prezența acestor substanțe drept contaminanți în alimentele derivate, este necesară o abordare cuprinzătoare și integrată pentru soluționarea situației prin adoptarea și aplicarea simultană a prezentei directive de stabilire a limitelor maxime ale transferului inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice în hrana nevizată și a Regulamentului Comisiei de stabilire a limitelor maxime pentru prezența acestor substanțe în alimente.

               (15)

               Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Anexa I la Directiva 2002/32/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   Statele membre adoptă și pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 iulie 2009. Statele membre comunică imediat Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între aceste dispoziții și prezenta directivă. Aceste dispoziții adoptate de către statele membre trebuie să cuprindă o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2009.

            Pentru Comisie

         Androulla VASSILIOU

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 140, 30.5.2002, p. 10.

      (2)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

      (3)  JO L 35, 8.2.2005, p. 1.

      (4)  JO L 224, 18.8.1990, p. 1.

      (5)  A se vedea pagina 7 din prezentul Jurnal Oficial.

      (6)  JO L 37, 13.2.1993, p. 1.

      (7)  Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu lasalocid autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2007) 553, 1-46.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej553_lasalocid_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu narazin autorizată pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2007) 552, 1-35.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej552_narasin_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu maduramicin autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 594, 1-30.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej594_maduramicin_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu semduramicin autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 593, 1-27.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej593_semduramicin_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu salinomicin autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 591, 1-38.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej591_salinomycin_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu monensin autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 592, 1-40.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej592_monensin_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu bromhidrat de halofuginonă autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 657, 1-31.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej657_halofuginone_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu decochinat autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 656, 1-26.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej656_decoquinate_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu robenidină autorizată pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 655, 1-29.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej655_robenidine_en,0.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu nicarbazin autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 690, 1-34.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej690_nicarbazin_en.pdf?ssbinary=true
   Avizul Comitetului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar la solicitarea Comisiei Europene privind contaminarea încrucișată a furajelor nevizate cu diclazuril autorizat pentru utilizare ca aditiv pentru furaje, Jurnalul EFSA (2008) 716, 1-31.
   http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej716_diclazuril_en.pdf?ssbinary=true

      ANEXĂ
      În anexa I la Directiva 2002/32/CE se adaugă următoarele puncte:

                     „Substanțe nedorite

                     Produse destinate hranei animalelor (1)

                     Conținut maxim în mg/kg (ppm) cu privire la furaje cu un conținut de umiditate de 12 %

                                 1.

                                 Lasalocid sodiu

                     Materii prime furajere

                     1,25

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 câini, viței, iepuri, ecvine, animale de lapte, păsări ouătoare, curcani (> 12 săptămâni) și puicuțe pentru ouat (> 16 săptămâni);

                     1,25

                                 —

                                 pui pentru îngrășare, puicuțe pentru ouat (< 16 săptămâni) și curcani (< 12 săptămâni) pentru perioada înainte de sacrificare în care se interzice utilizarea de lasalocid sodiu (furaje de retragere);

                     1,25

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     3,75

                     Preamestecuri pentru utilizarea în cadrul hrănii pentru care nu este autorizată utilizarea de lasalocid sodiu.

                         (2)

                                 2.

                                 Narazin

                     Materii prime furajere

                     0,7

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 curcani, iepuri, ecvine, păsări ouătoare și puicuțe pentru ouat (> 16 săptămâni);

                     0,7

                                 —

                                 pui pentru îngrășare pe perioada dinaintea sacrificării în care se interzice utilizarea de narazin (furaj de retragere);

                     0,7

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     2,1

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea de narazin.

                         (2)

                                 3.

                                 Salinomicin sodiu

                     Materii prime furajere

                     0,7

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 ecvine, curcani, păsări ouătoare și puicuțe pentru ouat (> 12 săptămâni);

                     0,7

                                 —

                                 pui pentru îngrășare, puicuțe pentru ouat (< 12 săptămâni) și iepuri pentru îngrășare pe perioada dinaintea sacrificării în care se interzice utilizarea de salinomicin sodiu (furaje de retragere);

                     0,7

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     2,1

                     Preamestecuri pentru utilizare furajele pentru care nu este autorizată utilizarea de salinomicin sodiu.

                         (2)

                                 4.

                                 Monensin sodiu

                     Materii prime furajere

                     1,25

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 ecvine, câini, rumegătoare mici (oi și capre), rațe, bovine, vaci de lapte, păsări ouătoare, puicuțe pentru ouat (> 16 săptămâni) și curcani (> 16 săptămâni);

                     1,25

                                 —

                                 pui pentru îngrășare, puicuțe pentru ouat (< 16 săptămâni) și curcani (< 16 săptămâni) pe perioada dinaintea sacrificării în care se interzice utilizarea de monensin sodiu (furaje de retragere);

                     1,25

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     3,75

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea de monensin sodiu.

                         (2)

                                 5.

                                 Semduramicin sodiu

                     Materii prime furajere

                     0,25

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 păsări ouătoare și puicuțe pentru ouat (>16 săptămâni);

                     0,25

                                 —

                                 pui pentru îngrășare pe perioada dinaintea sacrificării în care se interzice utilizarea de semduramicin sodiu (furaje de retragere);

                     0,25

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     0,75

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea de semduramicin sodiu.

                         (2)

                                 6.

                                 Maduramicin amoniu alfa

                     Materii prime pentru furaje

                     0,05

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 ecvine, iepuri, curcani (> 16 săptămâni), păsări ouătoare și puicuțe pentru ouat (> 16 săptămâni);

                     0,05

                                 —

                                 pui pentru îngrășare și curcani (<16 săptămâni) pe perioada dinaintea sacrificării, în care se interzice utilizarea maduramicin amoniu alfa (furaje de retragere);

                     0,05

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     0,15

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea de maduramicin amoniu alfa.

                         (2)

                                 7.

                                 Clorhidrat de robenidină

                     Materii prime furajere

                     0,7

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 păsări ouătoare și puicuțe pentru ouat (>16 săptămâni);

                     0,7

                                 —

                                 pui pentru îngrășare, iepuri pentru îngrășare și reproducere și curcani pe perioada dinaintea sacrificării, în care se interzice utilizarea clorhidratului de robenidină (furaje de retragere);

                     0,7

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     2,1

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea clorhidratului de robenidină.

                         (2)

                                 8.

                                 Decochinat

                     Materii prime furajere

                     0,4

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 păsări ouătoare și puicuțe pentru ouat (>16 săptămâni);

                     0,4

                                 —

                                 pui pentru îngrășare pe perioada dinaintea sacrificării în care se interzice utilizarea decochinatului (furaje de retragere);

                     0,4

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     1,2

                     Preamestecuri pentru utilizarea în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea decochinatului.

                         (2)

                                 9.

                                 Bromhidrat de halofuginonă

                     Materii prime pentru furaje

                     0,03

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 păsări ouătoare, puicuțe pentru ouat (>16 săptămâni) și curcani (>12 săptămâni);

                     0,03

                                 —

                                 pui pentru îngrășare și curcani ( <12 săptămâni) pe perioada dinaintea sacrificării, în care se interzice utilizarea bromhidratului de halofuginonă (furaje de retragere);

                     0,03

                                 —

                                 alte specii de animale, altele decât puicuțe pentru ouat (< 16 săptămâni).

                     0,09

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea bromhidratului de halofuginonă.

                         (2)

                                 10.

                                 Nicarbazin

                     Materii prime furajere

                     0,5

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 ecvine, păsări ouătoare și puicuțe pentru ouat (> 16 săptămâni);

                     0,5

                                 —

                                 pui pentru îngrășare pe perioada dinaintea sacrificării, în care se interzice utilizarea de nicarbazin (în combinație cu narazin) (furaje de retragere);

                     0,5

                                 —

                                 alte specii de animale.

                     1,5

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea de nicarbazin (în combinație cu narazin).

                         (2)

                                 11.

                                 Diclazuril

                     Materii prime furajere

                     0,01

                     Furaje combinate pentru

                                 —

                                 păsări ouătoare, puicuțe pentru ouat (>16 săptămâni) și curcani pentru îngrășare (>12 săptămâni);

                     0,01

                                 —

                                 iepuri pentru îngrășare și reproducere pe perioada dinaintea sacrificării în care se interzice utilizarea diclazurilului (furaje de retragere);

                     0,01

                                 —

                                 alte specii de animale, altele decât puicuțe pentru ouat (< 16 săptămâni), pui pentru îngrășare și curcani pentru îngrășare (< 12 săptămâni).

                     0,03

                     Preamestecuri pentru utilizare în furajele pentru care nu este autorizată utilizarea diclazurilului.

                         (2)

         (1)  Fără a aduce atingere nivelurilor autorizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor.

         (2)  Limita maximă a substanței în premix este concentrația care nu determină un nivel de substanță mai mare de 50 % față de limitele maxime stabilite în furaje atunci când sunt respectate instrucțiunile pentru utilizarea premixului.”


title: Directiva 2006/83/CE a Comisiei din 23 octombrie 2006 privind adaptarea Directivei 2002/4/CE de înregistrare a unităților de creștere a găinilor ouătoare, reglementată de Directiva 1999/74/CE a Consiliului, ca urmare a aderării Bulgariei și a României

text:
Anunţ juridic important

|

32006L0083

Jurnalul Oficial L 362 , 20/12/2006 p. 0097 - 0098

		20061023Directiva 2006/83/CE a Comisieidin 23 octombrie 2006privind adaptarea Directivei 2002/4/CE de înregistrare a unităților de creștere a găinilor ouătoare, reglementată de Directiva 1999/74/CE a Consiliului, ca urmare a aderării Bulgariei și a RomânieiCOMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 4 alineatul (3),având în vedere Actul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 56,întrucât:(1) În conformitate cu articolul 56, din Actul de aderare, atunci când acte care rămân valabile după 1 ianuarie 2007 trebuie adaptate ca urmare a aderării, iar adaptările necesare nu au fost prevăzute în Actul de aderare sau în anexele sale, adaptările necesare sunt adoptate de către Comisie în toate cazurile în care Comisia adoptă actul original.(2) Actul final al Conferinței care a stabilit Tratatul de aderare indică faptul că Înaltele Părți Contractante au ajuns la un acord politic asupra unor adaptări care, datorită aderării, trebuie aduse la acte adoptate de instituții și invită Consiliul și Comisia să adopte aceste adaptări înainte de aderare, completate și actualizate, acolo unde este necesar, pentru a ține cont de evoluția dreptului Uniunii.(3) Directiva 2002/4/CE a Comisiei din 30 ianuarie 2002 de înregistrare a unităților de creștere a găinilor ouătoare, reglementată de Directiva 1999/74/CE a Consiliului [1], ar trebui modificată în consecință,ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:Articolul 1Directiva 2002/4/CE se modifică în conformitate cu anexa.Articolul 2(1) Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la data aderării Bulgariei și României la Uniunea Europeană, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele acestor dispoziții și un tabel de corespondență între aceste dispoziții și prezenta directivă.Statele membre pun în aplicare aceste dispoziții de la data aderării Bulgariei și României la Uniunea Europeană.Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.(2) Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.Articolul 3Prezenta directivă intră în vigoare sub rezerva și la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Bulgariei și a României.Articolul 4Prezenta directivă se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, 23 octombrie 2006.Pentru ComisieOlli RehnMembru al Comisiei[1] JO L 30, 31.1.2002, p. 44.--------------------------------------------------20061023ANEXĂAGRICULTURĂLEGISLAȚIE VETERINARĂ ȘI FITOSANITARĂLEGISLAȚIE VETERINARĂ32002 L 0004: Directiva 2002/4/CE a Comisiei din 30 ianuarie 2002 de înregistrare a unităților de creștere a găinilor ouătoare, reglementată de Directiva 1999/74/CE a Consiliului (JO L 30, 31.1.2002, p. 44), astfel cum a fost modificată prin:- 12003 T: Act privind condițiile de aderare și adaptările tratatelor – Aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace (JO L 236, 23.9.2003, p. 33).Lista de la partea 2.2 din anexă se înlocuiește cu următorul text:"AT  AustriaBE  BelgiaBG  BulgariaCY  CipruCZ  Republica CehăDE  GermaniaDK  DanemarcaEE  EstoniaEL  GreciaES  SpaniaFI  FinlandaFR  FranțaHU  UngariaIE  IrlandaIT  ItaliaLT  LituaniaLU  LuxemburgLV  LetoniaMT  MaltaNL  Țările de JosPL  PoloniaPT  PortugaliaRO  RomâniaSE  SuediaSI  SloveniaSK  SlovaciaUK  Regatul Unit."--------------------------------------------------


title: A unsprezecea directivă 93/70/CEE a Comisiei din 28 iulie 1993 de stabilire a metodelor comunitare de analiză pentru controlul oficial al furajelor

text:
               03/Volumul 13

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               240

         31993L0070

               L 234/17

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      A UNSPREZECEA DIRECTIVĂ 93/70/CEE A COMISIEI

   din 28 iulie 1993
   de stabilire a metodelor comunitare de analiză pentru controlul oficial al furajelor
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene,
   având în vedere Directiva 70/373/CEE a Consiliului din 20 iulie 1970 privind introducerea modalităților de prelevare de probe și a metodelor comunitare de analiză pentru controlul oficial al furajelor (1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Regulamentul (CEE) nr. 3768/85 (2), în special articolul 2,
   întrucât Directiva 70/373/CEE impune controlul oficial al furajelor pentru a se verifica dacă acestea sunt în conformitate cu cerințele referitoare la calitate și compoziție, stabilite de actele cu putere de lege și de actele administrative, ce se aplică prin modalitățile de prelevare de probe și metodele comunitare de analiză;
   întrucât trebuie stabilită o metodă comunitară de analiză pentru adaosul de halofuginonă care să fie folosită atunci când se verifică respectarea condițiilor de utilizare a acesteia în furaje;
   întrucât măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru furaje,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Statele membre impun ca analizele pentru determinarea conținutului de halofuginonă la controlul oficial al furajelor să se efectueze prin metoda descrisă în anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 30 iunie 1994. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării oficiale. Modalitățile de efectuare a acestei trimiteri se stabilesc de statele membre.
   Articolul 3
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 28 iulie 1993.

            Pentru Comisie

         René STEICHEN

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 170, 3.8.1970, p. 2.

      (2)  JO L 362, 31.12.1985, p. 8.
   ANEXĂ
   DETERMINAREA CONȚINUTULUI DE HALOFUGINONĂ
   DL-trans-7-bromo-6-cloro-3-[3-(3-hidroxi-2-piperidil)acetonil]-chinazolin-4-(3H)-onă-hidrobromidă
   1.   Obiectiv și domeniu de aplicare
   Această metodă determină prezența halofuginonei în furaje. Limita inferioară de determinare este de 1 mg/kg.
   2.   Principiu
   După tratarea cu apă fierbinte, halofuginona se extrage ca bază liberă în acetat de etil și, ulterior, se separă ca hidroclorid într-o soluție apoasă de acid. Extractul se purifică prin cromatografie cu transfer de ioni. Conținutul de halofuginonă se determină prin cromatografie cu lichid de înaltă performanță (HPLC) cu fază rezervată, prin utilizarea unui detector de raze UV.
   3.   Reactivi
   3.1.   Acetonitril din categoria HPLC
   3.2.   Rășină de amberlită XAD-2
   3.3.   Acetat de amoniu
   3.4.   Acetat de etil
   3.5.   Acid acetic, glacial
   Substanța standard halofuginonă (DL-trans-7-brom-6-cloro-3-[3-hidroxi-2-piperidil)acetonil] chinazolină-4-(3H)-onă-hidrobromidă, E 764)
   3.6.1.   Soluție standard halofuginonă de stoc, 100 μg/ml
   Se cântăresc, cu toleranță de 0,1 mg, 50 mg de halofuginonă (3.6) într-un balon gradat de 500 ml, apoi se dizolvă în soluție tampon de acetat de amoniu (3.18), se completează până la gradație cu soluție tampon și se amestecă. Această soluție este stabilă timp de trei săptămâni, la 5 °C, dacă este depozitată la întuneric.
   3.6.2.   Soluții de calibrare
   În câteva baloane gradate de 100 ml, se transferă 1,0; 2,0; 3,0; 4,0 și 6,0 ml de soluție standard de stoc (3.6.1). Se completează până la gradație prin adăugarea de fază mobilă (3.21) și se amestecă. Soluțiile au concentrații de 1,0; 2,0; 3,0; 4,0 și 6,0 µg/ml în halofuginonă. Aceste soluții se prepară imediat, înainte de a fi utilizate.
   3.7.   Acid clorhidric (ρ20 aproximativ 1,16 g/ml)
   3.8.   Metanol
   3.9.   Nitrat de argint
   3.10.   Ascorbat de sodiu
   3.11.   Carbonat de sodiu
   3.12.   Clorură de sodiu
   3.13.   EDTA (acid etilendiaminotetraacetic, sare disodică)
   3.14.   Apă, de categorie HPLC
   3.15.   Soluție de carbonat de sodiu, β = 10 g/100 ml
   3.16.   Clorură de sodiu - soluție saturată de carbonat de sodiu, β = 5 g/100 ml
   Se dizolvă 50 g de carbonat de sodiu (3.11) în apă, se diluează până la 1 l și se adaugă clorură de sodiu (3.12) până la saturarea soluției.
   3.17.   Acid clorhidric, aproximativ 0,1 mol/l
   Se diluează 10 ml de HCl (3.7) în apă până la 1 litru.
   3.18.   Soluție tampon de acetat de amoniu, aproximativ 0,25
   Se dizolvă 19,3 g de acetat de amoniu (3.3) și 30 ml de acid acetic (3.5) în apă (3.14) și se diluează până la 1 l.
   3.19.   Prepararea rășinii de amberlită XAD-2
   Se spală cu apă o cantitate corespunzătoare de amberlită (3.2) până la îndepărtarea tuturor ionilor de clor, după cum indică testul cu nitrat de argint (3.20) efectuat în faza apoasă eliminată. Apoi se spală rășina cu 50 ml de metanol (3.8), se elimină metanolul și se depozitează rășina în metanol proaspăt.
   3.20.   Soluție de nitrat de argint, aproximativ 0,1 mol/l
   Se dizolvă 0,17 g de nitrat de argint (3.9) în 10 ml de apă.
   3.21.   Faza mobilă HPLC
   Se amestecă 500 ml de acetonitril (3.1) cu 300 ml soluție tampon de acetat de amoniu (3.18) și 1 200 ml de apă (3.14). Se reglează pH-ul la valoarea 4,3 folosind acid acetic (3.5). Se filtrează printr-un filtru de 0,22 μm (4.8) și se degazează soluția (de exemplu prin expunere la ultrasunete timp de 10 minute). Această soluție este stabilă timp de o lună dacă este depozitată într-un recipient închis, la întuneric.
   4.   Aparatură
   4.1.   Baie cu ultrasunete
   4.2.   Vaporizator de film rotativ
   4.3.   Centrifugă
   Echipament HPLC cu detector de raze UV cu lungimi de undă variabile sau detector cu sistem de diode
   4.4.1.   Coloană pentru cromatografie lichidă, 300 mm × 4 mm, C 18, ambalaj de 10 μm sau o coloană echivalentă
   4.5.   Coloană de sticlă (300 mm × 10 mm) prevăzută cu filtru de sticlă sinterizată și cu robinet de închidere
   4.6.   Filtre din fibră de sticlă, cu diametru de 150 mm
   4.7.   Filtre cu membrană, 0,45 μm
   4.8.   Filtre cu membrană, 0,22 μm
   5.   Procedură

      Notă: Halofuginona sub formă de bază liberă este instabilă în soluții alcaline sau de acetat de etil. Substanța nu trebuie să rămână în acetat de etil mai mult de 30 de minute.
   Generalități
   5.1.1.   Se analizează o rație-martor pentru a verifica absența halofuginonei și a substanțelor de interferență.
   5.1.2.   Trebuie să se efectueze un test de recuperare prin analiza rației martor care a fost întărită prin adăugarea unei cantități de halofuginonă, similară cu cea prezentă în eșantion. Pentru întărirea până la un nivel de 3 mg/kg se adaugă 300 μl din soluția standard de stoc (3.6.1) până la 10 g de rație martor, se amestecă și se așteaptă 10 minute înainte de a se începe etapa de extracție (5.2).

      Notă: conform acestei metode, proba martor trebuie să fie similară, ca tip, cu eșantionul, iar la analiză nu trebuie să se detecteze halofuginonă.
   5.2.   Extracția
   Se cântăresc, cu toleranță de 0,1 g, 10 g de eșantion preparat, într-un tub de centrifugă de 200 ml, se adaugă 0,5 g de ascorbat de sodiu (3.10), 0,5 g de EDTA (3.13) și 20 ml de apă, apoi se amestecă. Se așează tubul timp 5 minute într-o baie de apă (80 °C). După răcirea la temperatura camerei se adaugă 20 ml soluție de carbonat de sodiu (3.15) și se amestecă. Se adaugă imediat 100 ml acetat de etil (3.4) și se agită energic cu mâna timp de 15 secunde. Apoi tubul se așează într-o baie cu ultrasunete (4.1) timp de 3 minute și se desface dopul. Se centrifughează timp de 2 minute și se decantează faza de acetat de etil printr-un filtru de fibră de sticlă (4.6), într-o pâlnie de separare de 500 ml. Se repetă extracția eșantionului cu o a doua cantitate de 100 ml acetat de etil. Se spală extractele combinate timp de 1 minut cu 50 ml de soluție de carbonat de sodiu saturată cu clorură de sodiu (3.16) și se îndepărtează stratul apos.
   Se extrage stratul organic timp de 1 minut cu 50 ml de acid clorhidric (3.17). Se trece stratul de acid cel mai de jos printr-o pâlnie de separare de 250 ml. Se extrage din nou stratul organic timp de 1,5 minute, cu o altă cantitate de 50 ml acid clorhidric, apoi se combină cu primul extract. Se spală extractele de acid combinate prin agitare rapidă timp de aproximativ 10 secunde cu 10 ml de acetat de etil (3.4).
   Se transferă cantitatea de strat apos într-un pahar de 250 ml cu fundul rotund și se îndepărtează faza organică. Se evaporă tot acetatul de etil din soluția acidă utilizând un vaporizator de film rotativ (2.4). Temperatura băii de apă nu trebuie să depășească 40 °C. În condițiile unui vid la aproximativ 25 mbar se îndepărtează întreaga cantitate de acetat de etil rezidual în 5 minute la 38 °C.
   Curățarea
   5.3.1.   Pregătirea coloanei de amberlită
   Pentru fiecare extract probă se pregătește câte o coloană XAD-2. Se transferă 10 g de amberlită preparată (3.19) într-o coloană de sticlă (4.5) cu metanol (3.8). Se adaugă un mic dop de vată de sticlă deasupra patului de rășină. Se scurge metanolul din coloană și se spală rășina cu 100 ml de apă, oprind fluxul pe măsură ce lichidul ajunge la partea superioară a patului de rășină. Se lasă coloana să se echilibreze timp de 10 minute înainte de utilizare. Niciodată nu se lasă coloana să se usuce.
   5.3.2.   Curățarea probei
   Se transferă extractul (5.2) în partea superioară a coloanei cu amberlită (5.3.1) și se eluează, apoi se îndepărtează diluatul. Rata de eluție nu trebuie să depășească 20 ml/min. Se clătește paharul cu fund rotund cu 20 ml de acid clorhidric (3.17), apoi acesta se folosește pentru spălarea coloanei de rășină. Se usucă orice urmă de soluție acidă rămasă cu ajutorul unui curent de aer. Se îndepărtează substanțele spălate. Se adaugă 100 ml de metanol (3.8) în coloană și se eluează 5-10 ml; se colectează eluatul într-un pahar de 250 ml cu fundul rotund. Se lasă metanolul rămas timp de 10 minute să se echilibreze cu rășina și se continuă eluția la o rată care să nu depășească 20 ml/min, colectând eluatul în același pahar cu fundul rotund. Se evaporă metanolul cu evaporator de film rotativ (4.2), iar temperatura băii de apă nu trebuie să depășească 40 °C. Se transferă cantitatea de reziduu într-un pahar calibrat de 10 ml, utilizând faza mobilă (3.21). Se aduce la gradație cu ajutorul fazei mobile și se amestecă. Se filtrează o cotă-parte printr-un filtru cu membrană (4.7). Această soluție se păstrează pentru determinarea HPLC (5.4).
   Determinarea HPLC
   5.4.1.   Parametrii
   Condițiile următoare sunt oferite drept ghid, pot fi folosite și alte condiții dacă acestea duc la rezultate echivalente.
   Coloană de cromatografie lichidă (4.4.1)
   Fază mobilă HPLC (3.21)
   Rata fluxului: 1,5 la 2 ml/min
   Lungimea de undă de detectare: 243 nm
   Volumul de injecție: 40-100 μl
   Se verifică stabilitatea sistemului cromatografic prin injectarea soluției de calibrare (3.6.2) care conține 3,0 μg/ml, de mai multe ori, până la atingerea unui punct (sau a unui platou) maxim constant și a timpilor de retenție.
   5.4.2.   Graficul de calibrare
   Se injectează fiecare soluție de calibrare (3.6.2) de câteva ori și se măsoară punctele (platourile) maxime pentru fiecare concentrație. Se trasează graficul de calibrare folosind principalele puncte (sau platouri) maxime ale soluției de calibrare, pe ordonată și concentrațiile corespunzătoare, în μg/ml, pe abscisă.
   5.4.3.   Soluția probă
   Se injectează de câteva ori extractul probă (5.3.2) utilizând același volum ca și în cazul soluțiilor de calibrare și se determină valoarea medie a punctului (platoului) maxim în funcție de punctele de maxim pentru halofuginonă.
   6.   Calcularea rezultatelor
   Se determină concentrația soluției eșantion în μg/ml din valoarea medie a punctului (platoului) maxim, calculat în funcție de punctele de maxim pentru halofuginonă a soluției eșantion, cu ajutorul trimiterii la graficul de calibrare (5.4.2).
   Conținutul de halofuginonă w (mg/kg) al eșantionului este dat de formula următoare:

   unde:

               —

               c = concentrația de halofuginonă din soluția eșantion, în μg/ml

               —

               m = masa porției de testat, în grame

         7.   Validarea rezultatelor
   Identitatea
   Identitatea analitului poate fi confirmată prin co-cromatografie sau prin utilizarea unui detector cu sistem de diode cu care se compară spectrul extractului de probă și cel al soluției de calibrare (3.6.2), care conține 6,0 μg/ml.
   7.1.1.   Co-cromatografia
   Un extract de probă este întărit prin adăugarea unei cantități corespunzătoare de soluție de calibrare (3.6.2). Cantitatea de halofuginonă adăugată trebuie să fie similară cu cantitatea estimată de halofuginonă găsită în extractul de probă.
   După ce se iau în considerație atât cantitatea adăugată, cât și diluția extractului, trebuie mărit numai punctul maxim pentru halofuginonă. Lățimea punctului maxim, la jumătate din înălțimea sa maximă, trebuie să fie de ± 10 % din lățimea originală.
   7.1.2.   Detectorul cu sistem de diode
   Evaluarea rezultatelor se face conform următoarelor criterii:

               (a)

               lungimea de undă a absorbției maxime a probei și a spectrului standard, înregistrată la apexul punctului de maxim pe cromatogramă, trebuie să fie aceeași în limita unei marje determinate de puterea de rotire a sistemului de detectare. Pentru detectarea cu sistem de diode, aceasta este, de obicei, de ± 2 nm;

               (b)

               între 225 și 300 nm, eșantionul și spectrul standard înregistrate la apexul punctului de maxim pe cromatogramă nu trebuie să fie diferite pentru acele părți ale spectrului aflate în intervalul de 10 până la 100 % de absorbție relativă. Acest criteriu este îndeplinit atunci când sunt prezente aceleași puncte maxime și când, în nici un punct observat, deviația dintre cele două spectre nu depășește 15 % din absorbția analitului standard;

               (c)

               între 225 și 300 nm, spectrele pentru partea superioară a curbei, apex și partea inferioară a curbei punctului de maxim produse de extractul de eșantion nu trebuie să fie diferite pentru acele părți ale spectrului aflate în intervalul de 10 până la 100 % de absorbție relativă. Acest criteriu este îndeplinit atunci când sunt prezente aceleași puncte de maxim și când în nici un punct observat deviația dintre cele două spectre nu depășește 15 % din absorbția spectrului apexului.

         Dacă unul dintre aceste criterii nu este îndeplinit, prezența analitului nu este confirmată.
   7.2.   Repetabilitatea
   Diferența dintre rezultatele a două determinări paralele efectuate pe același eșantion nu trebuie să depășească 0,5 mg/kg, pentru un conținut de halofuginonă de maxim 3 mg/kg.
   7.3.   Recuperarea
   Pentru proba martor întărit, recuperarea trebuie să fie de cel puțin 80 %.
   8.   Rezultatele unui studiu de colaborare
   A fost realizat un studiu de colaborare (1) în care au fost analizate trei probe de către opt laboratoare.
   Rezultate

               Proba A
               (martor)
               la primire

               Proba B (făină)

               Proba C (pelete)

               la primire

               după două luni

               la primire

               după două luni

               Valoarea medie (1)

               n.d.

               2,80

               2,42

               2,89

               2,45

               SR

               -

               0,45

               0,43

               0,40

               0,42

               CVR

               -

               16

               18

               14

               17

               rec.

               86

               74

               88

               75

      (1)  The Analyst 108, 1983, p. 1252-1256.


title: Directiva (UE) 2015/254 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2015 de abrogare a Directivei 93/5/CEE a Consiliului privind asistența ce trebuie acordată Comisiei și colaborarea dintre statele membre în domeniul examinării științifice a problemelor legate de produsele alimentare  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               18.2.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 43/1

         DIRECTIVA (UE) 2015/254 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
   din 11 februarie 2015
   de abrogare a Directivei 93/5/CEE a Consiliului privind asistența ce trebuie acordată Comisiei și colaborarea dintre statele membre în domeniul examinării științifice a problemelor legate de produsele alimentare
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
   hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
   întrucât:

               (1)

               În cadrul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), Comisia și-a luat angajamentul să realizeze un cadru de reglementare simplu, clar, stabil și previzibil pentru întreprinderi, lucrători și cetățeni.

               (2)

               Directiva 93/5/CEE a Consiliului (3) urmărește asigurarea bunei funcționări a Comitetului științific pentru alimentație prin promovarea sprijinului științific din partea statelor membre către respectivul comitet și prin organizarea cooperării cu organismele naționale relevante în ceea ce privește aspectele științifice referitoare la siguranța produselor alimentare.

               (3)

               În temeiul Regulamentului (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (4), atribuțiile Comitetului științific pentru alimentație menționate în Directiva 93/5/CEE au fost transferate Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și sunt prevăzute în prezent de Regulamentul (CE) nr. 178/2002.

               (4)

               Decizia 97/579/CE a Comisiei (5) care a instituit Comitetul științific pentru alimentație a fost ulterior abrogată prin Decizia 2004/210/CE a Comisiei (6).

               (5)

               În temeiul Regulamentului (CE) nr. 178/2002, EFSA a devenit, de asemenea, organismul competent să promoveze cooperarea științifică cu statele membre și cu organismele naționale relevante care își desfășoară activitatea în domeniile de competență ale EFSA. În special, articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 prevede că EFSA acționează în strânsă cooperare cu organismele competente din statele membre și că statele membre cooperează cu EFSA pentru a asigura îndeplinirea misiunii sale.

               (6)

               Prin urmare, Directiva 93/5/CEE a devenit caducă și ar trebui abrogată,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva 93/5/CEE se abrogă.
   Articolul 2
   (1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 29 februarie 2016. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   (2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Strasbourg, 11 februarie 2015.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         M. SCHULZ

            Pentru Consiliu

            Președintele

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  JO C 451, 16.12.2014, p. 157.

      (2)  Poziția Parlamentului European din 16 decembrie 2014 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 27 ianuarie 2015.

      (3)  Directiva 93/5/CEE a Consiliului din 25 februarie 1993 privind asistența ce trebuie acordată Comisiei și colaborarea dintre statele membre în domeniul examinării științifice a problemelor legate de produsele alimentare (JO L 52, 4.3.1993, p. 18).

      (4)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

      (5)  Decizia 97/579/CE a Comisiei din 23 iulie 1997 de instituire a comitetelor științifice din domeniul sănătății consumatorului și siguranței alimentare (JO L 237, 28.8.1997, p. 18).

      (6)  Decizia 2004/210/CE a Comisiei din 3 martie 2004 de instituire a comitetelor științifice în domeniul siguranței consumatorilor, sănătății publice și mediului (JO L 66, 4.3.2004, p. 45).


title: A zecea directivă a comisiei din 25 iulie 1984 de stabilire a metodelor comunitare de analiză pentru controlul oficial al furajelor

text:
               03/Volumul 04

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               242

         31984L0425

               L 238/34

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      A ZECEA DIRECTIVĂ A COMISIEI

   din 25 iulie 1984
   de stabilire a metodelor comunitare de analiză pentru controlul oficial al furajelor
   (84/425/CEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene,
   având în vedere Directiva 70/373/CEE a Consiliului din 20 iulie 1970 privind introducerea modalităților de prelevare de probe și a metodelor de analiză comunitare pentru controlul oficial al furajelor (1), astfel cum a fost modificată ultima dată de actul de aderare a Greciei, în special articolul 2,
   întrucât directiva menționată prevede că inspecția oficială a furajelor prin care se constată respectarea condițiilor prescrise în temeiul actelor cu putere de lege sau a actelor administrative privind calitatea și compoziția furajelor se efectuează în conformitate cu modul de prelevare a probelor și metodele comunitare de analiză;
   întrucât Directivele 71/250/CEE (2), 73/46/CEE (3), 74/203/CEE (4), 75/84/CEE (5), 76/372/CEE (6) ale Comisiei, astfel cum au fost modificate ultima dată de Directiva 81/680/CEE (7), Directivele71/393/CEE (8), 72/199/CEE (9), 78/633/CEE (10), modificate ultima dată de Directiva 84/4/CEE (11), precum și de Directiva 81/715/CEE (12) au stabilit deja câteva metode comunitare de analiză; întrucât, ținând seama de stadiul lucrărilor efectuate între timp, este necesar să se adopte o nouă metodă;
   întrucât măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru furaje,
   ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Statele membre dispun ca analizele prevăzute pentru controalele oficiale ale furajelor din punct de vedere al conținutului lor de spiramicină se efectuează în conformitate cu metoda descrisă în anexă.
   Articolul 2
   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 30 iunie 1985 și informează Comisia cu privire la aceasta.
   Articolul 3
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 25 iulie 1984.

            Pentru Comisie

         Poul DALSAGER

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 170, 3.8.1970, p. 2

      (2)  JO L 155, 12.7.1971, p. 13.

      (3)  JO L 83, 30.3.1973, p. 21

      (4)  JO L 108, 22.4.1974, p. 7.

      (5)  JO L 32, 5.2.1975, p. 26.

      (6)  JO L 102, 15.4.1976, p. 8.

      (7)  JO L 246, 29.8.1981, p. 32.

      (8)  JO L 279, 20.12.1971, p. 7.

      (9)  JO L 123, 29.5.1972, p. 6.

      (10)  JO L 206, 29.7.1978, p. 43.

      (11)  JO L 15, 18.1.1984, p. 28.

      (12)  JO L 257, 10.9.1981, p. 38.
   ANEXĂ
   DOZAREA SPIRAMICINEI PRIN DIFUZIUNE ÎN MEDIU DE GELOZĂ
   1.   Obiect și domeniu de aplicare
   Metoda permite dozarea spiramicinei în hrană și preamestecuri. Limita interioară de dozare este de 1 mg/kg (1ppm) (1).
   2.   Principiu
   Proba se supune unei extracții printr-un amestec de metanol și de tampon fosfat – bicarbonat cu pH 8. Extractul se decantează sau se centrifughează, apoi se diluează. Activitatea antibiotică a extractului se determină prin măsurarea difuziunii spiramicinei într-un mediu de geloză, fertilizat cu Micrococcus luteus. Difuziunea se manifestă prin formarea de zone de inhibare a microorganismului. Diametrul acestor zone se consideră ca fiind direct proporțional cu logaritmul concentrației de antibiotic pentru gama concentrațiilor utilizate.
   3.   Microorganism: Micrococcus luteus ATCC 9341 (NCTC 8340, NCIB 8553)
   3.1.   Întreținerea culturii
   Se fertilizează mediul de cultură (4.1.), în tuburi înclinate, cu Micrococcus luteus. Se incubează timp de 34 ore la 30 °C, se păstrează în frigider la aproximativ 4 °C și se reînnoiește fertilizarea la fiecare 15 zile.
   3.2.   Prepararea suspensiei bacteriene (2)

   Se recoltează germenii dintr-un tub de geloză (3.1.) preparată recent cu ajutorul a 2 până la 3 ml de soluție de clorură de sodiu (4.3.). Cu această suspensie se fertilizează 250 ml din mediul de cultură (4.1.) într-o fiolă Roux și se incubează timp de 18–20 de ore la 30 °C. Se recoltează germenii în 25 ml de soluție de clorură de sodiu (4.3.) și se omogenizează. Se diluează suspensia 1/10 cu ajutorul soluției de clorură de sodiu (4.3). Transmisia luminoasă a suspensiei, măsurată la 650 nm cu o densitate mai mică de 1 cm comparativ cu soluția de clorură de sodiu ( 4.3), trebuie să fie de aproximativ 75 %. Această suspensie se poate conserva timp de o săptămână la aproximativ 4 °C.
   4.   Medii de cultură și reactivi
   4.1.   Mediu de întreținere a culturii (3)

               Peptonă din carne

               6,0 g

               Triptonă

               4,0 g

               Extract de drojdie

               3,0 g

               Extract de carne

               1,5 g

               Glucoză

               1,0 g

               Geloză

               10,0 la 20,0 g

               Apă

               1 000 ml

               pH 6,5 – 6,6 (după sterilizare)

         4.2.   Mediu de bază al dozării (3)

               Triptonă

               5,0 g

               Extract de drojdie

               4,0 g

               Extract de carne

               3,0 g

               Geloză

               10,0 la 20,0 g

               Apă

               1 000 ml

               pH 8,0 (după sterilizare).

         4.3.   Soluție la 0,8 % (p/t) de clorură de sodiu
   Se dizolvă în apă 8 g de clorură de sodiu, se diluează la 1 000 ml și se sterilizează.
   4.4.   Tampon fosfato-bicarbonat, pH 8,0

               Hidrogenofosfat de potasiu, K2HPO4

               16,7 g

               Dihidrogenofosfat de potasiu, KH2PO4

               0,5 g

               Carbonat acid de sodiu, NaHCO3

               20,0 g

               Apă până la

               1 000 ml

         4.5.   Amestec de metanol și tampon fosfato-bicarbonat (4.4.)
   50/50 (v/v).
   4.6.   Substanță etalon
   Spiramicină cu activitate cunoscută (în UI).
   5.   Soluții etalon
   Se dizolvă o cantitate cântărită cu exactitate din substanța etalon (4.6.) în amestec (4.5.) și se diluează cu același amestec pentru a se obține o soluție de bază la 1 000 UI de spiramicină/ml. Păstrată în flacon astupat la 4 °C, această soluție este stabilă timp de 5 zile.
   Pornind de la această soluție și folosind diluări succesive cu ajutorul amestecului (4.5.), se pregătesc următoarele soluții:

               S8

               1

               UI/ml

               S4

               0,5

               UI/ml

               S2

               0,25

               UI/ml

               S1

               0,125

               UI/ml.

         6.   Prepararea extractului și a soluțiilor
   6.1.   Extracția
   Se cântărește o cantitate de eșantion de 20,0 g pentru hrană; de 1,0 – 20,0 g pentru preamestecuri. Se adaugă 100 ml din amestec (4.5.) și se agită timp de 30 de minute. Se centrifughează sau se decantează, apoi se diluează soluția rezultată cu ajutorul amestecului (4.5) pentru a se obține o concentrație estimată de spiramicină de 1 UI/ml (= U8).
   Pentru conținuturile de spiramicină mai mici de 2,5 mg/kg de aliment, extracția se efectuează după cum urmează: se cântărește o cantitate de eșantion de 20,0 g. Se adaugă 100 ml din amestec (4.5.), se agită timp de 30 de minute, apoi se centrifughează câteva minute. Se prelevă 50 ml din soluția rezultată și se evaporă până la aproximativ 4 ml sub presiune redusă, într-un evaporator rotativ, la o temperatură care să nu depășească 40 °C. Se diluează reziduul cu ajutorul amestecului (4.5.) pentru a se obține o concentrație estimată de spiramicină de 1 UI/ml (= U8).
   6.2.   Soluții de extract
   Din soluția U8 se prepară, prin diluări succesive (1 + 1), cu ajutorul amestecului (4.5.), soluțiile U4 (concentrație estimată: 0,5 UI/ml, U2 (concentrație estimată: 0,25 UI/ml) și U1 (concentrație estimată: 0,125 UI/ml).
   7.   Modalități de dozare
   7.1.   Inocularea mediului de cultură
   Se fertilizează la aproximativ 50 °C mediul de bază al dozării (4.2.) cu ajutorul suspensiei bacteriene (3.2.). Prin încercări preliminare pe tăvițe cu mediu (4.2.), se determină cantitatea de suspensie bacteriană ce permite obținerea, pentru diferitele concentrații de spiramicină. a unor zone de inhibiție care să fie cât mai întinse posibil și care, în același timp, să fie limpezi.
   7.2.   Pregătirea cutiilor
   Difuzarea pe geloză se efectuează în cutii cu cele patru concentrații de soluție etalon (S8, S4, S2, S1) și cele patru concentrații de extract (U8, U4, U2, U1). În fiecare cutie trebuie să se introducă cele patru concentrații de soluție etalon și de extract. În acest scop, se alege dimensiunea cutiilor în așa fel încât să se facă în mediul de geloză cel puțin 8 cavități cu un diametru de 10 – 13 mm , ale căror centre să nu fie distanțate la mai puțin de 30 mm. În loc de cutii se pot utiliza tăvițe de sticlă plane suspendate cu un inel de aluminiu sau din material plastic cu un diametru de 200 mm și o înălțime de 20 mm.
   Se introduce în cutii o cantitate de mediu (4.2.) fertilizat conform pct. 7.1., permițând să se obțină un strat cu o grosime de aproximativ 2 mm (60 ml pentru o cutie cu un diametru de 200 mm). Se lasă să se solidifice, se fac cavitățile și se depun în ele volume exact măsurate din soluțiile etalon și din extract (0,10 la 0,15 ml pe cavitate, în funcție de diametru). Se repetă de cel puțin patru ori pentru fiecare concentrație, astfel încât fiecare determinare să facă obiectul unei evaluări a 32 de zone de inhibare.
   7.3.   Incubare
   Cutiile se incubează timp de 16 – 18 ore la 30 °C ± 2 °C.
   8.   Evaluare
   Se măsoară diametrul zonelor de inhibare la 0.1 mm presiune. Pentru fiecare concentrație în parte, se înregistrează măsurile medii pe hârtie semi-logaritmică având logaritmul concentrațiilor în fața diametrelor zonelor de inhibare. Se trasează liniile drepte optime pentru soluția etalon și pentru extract procedând, de exemplu, după cum urmează:
   Se determină punctul optim al nivelului cel mai scăzut al soluției etalon (SL) cu ajutorul formulei:

               (a)

         Se determine punctul optim al nivelului cel mai ridicat al soluției etalon (SH) cu ajutorul formulei:

               (b)

         Se determină în același fel punctele optime ale extractului pentru nivelul cel mai scăzut (UL) și nivelul cel mai ridicat (UH), înlocuind S1, S2, S4 și S8 din formulele de mai sus cu U1, U2, U4 și U8
       (4).
   Se înscriu valorile SL și SH pe același grafic. Unind cele două puncte, se obține dreapta optimă pentru soluția etalon. Procedând în același fel pentru UL și UH, se obține dreapta optimă pentru extract.
   În absența oricărei interferențe, dreptele ar trebui să fie paralele. În practică, se consideră ca fiind paralele atunci când (SH – SL) și (UH – UL) nu diferă cu mai mult de 10 % față de media lor.
   În cazul în care dreptele nu sunt paralele, se pot elimina fie, U1 și S1, fie U8 și S8. Valorile SL, SH, UL și UH, care permit să se obțină dreptele optime, se calculează cu ajutorul următoarelor formule:

               (a′)

               (b′)

         și cu formule analoge pentru UL și UH. Utilizarea acestei alternative impune respectarea acelorași criterii de paralelism. Obținerea unui rezultat provenind de la trei nivele se menționează pe buletinul de analiză.
   Atunci când dreptele sunt considerate ca fiind paralele, se calculează logaritmul activității relative (log.A) printr-una dintre formulele de mai jos, în funcție de numărul de nivele (4 sau 3) utilizate pentru evaluarea paralelismului.

      Pentru 4 niveluri

               (c)

      Pentru 3 niveluri

               (d)

         sau

               (d′)

         Activitatea extractului din probă = activitatea etalonului corespunzător x A:

   În cazul în care activitatea relativă se găsește în afara gamei de valori cuprinse între 0,5 – 2,0, se repetă determinarea procedând la ajustări adecvate ale concentrațiilor extractului sau, eventual, ale soluțiilor etalon. Atunci când această activitate nu poate fi adusă în gama de valori cerute, rezultatul trebuie să fie considerat ca aproximativ și această indicație trebuie să fie notată pe buletinul de analiză.
   Atunci când dreptele sunt considerate ca nefiind paralele, se repetă determinarea. În cazul în care paralelismul nu este încă atins, determinarea trebuie să fie considerată ca nesatisfăcătoare.
   Rezultatul se exprimă în mg de spiramicină bază pe kg de hrană.
   9.   Repetabilitate
   Diferența între rezultatele a două determinări paralele efectuate pe același eșantion prin aceeași analiză nu trebuie să depășească:

               —

               2 mg/kg, în valoare absolută, pentru conținutul de spiramicină bază mai mic de 10 mg/kg;

               —

               20 % din rezultatul cel mai ridicat pentru conținutul de 10 până la 25 mg/kg;

               —

               5 mg/kg, în valoare absolută, pentru conținutul de 25 până la 50 mg/kg;

               —

               10 % din rezultatul cel mai ridicat pentru conținutul mai mare de 50 mg/kg;

      (1)  1 mg de spiramicină bază echivalează cu 3 200 unități internaționale (UI).

      (2)  Se pot utiliza și alte metode, în măsura în care se dovedește că acestea produc suspensii bacteriene analoge.

      (3)  Se poate utiliza orice mediu comercial de cultură de compoziție analogă care dă aceleași rezultate.

      (4)  Literele minuscule „s” și „u” se referă la diametrele zonelor de inhibiție.


title: Directiva 2007/39/CE a Comisiei din 26 iunie 2007 de modificare a anexei II la Directiva 90/642/CEE a Consiliului privind conținuturile maxime de reziduuri pentru diazinon (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               27.6.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 165/25

      DIRECTIVA 2007/39/CE A COMISIEI

   din 26 iunie 2007
   de modificare a anexei II la Directiva 90/642/CEE a Consiliului privind conținuturile maxime de reziduuri pentru diazinon
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Directiva 90/642/CEE a Consiliului din 27 noiembrie 1990 de stabilire a conținuturilor maxime de reziduuri de pesticide din și de pe anumite produse de natură vegetală, inclusiv fructe și legume (1), în special articolul 7,
   întrucât:

               (1)

               Statul membru raportor a informat Comisia că ar putea fi necesară examinarea CMR (conținuturi maxime de reziduuri) pentru diazinon în Directiva 90/642/CEE în lumina preocupărilor privind expunerea consumatorilor. Comisiei i s-au prezentat propuneri de revizuire a CMR comunitare.

               (2)

               CMR comunitare și conținuturile recomandate de Codex Alimentarius sunt stabilite și evaluate după proceduri similare. Codexul conține mai multe CMR pentru diazinon. CMR comunitare bazate pe CMR din Codex au fost evaluate, de asemenea, de către statul membru raportor în lumina noilor informații privitoare la riscurile pentru consumatori.

               (3)

               Expunerea consumatorilor pe întreaga durată a vieții sau pe o perioadă scurtă la diazinon prin intermediul produselor alimentare a fost revizuită și evaluată în conformitate cu procedurile și practicile comunitare în vigoare, ținându-se seama de orientările publicate de Organizația Mondială a Sănătății (2). Pe această bază, este necesar să se stabilească noi CMR, care vor elimina posibilitatea unei expuneri inacceptabile a consumatorului.

               (4)

               În cazurile justificate, expunerea acută a consumatorilor la diazinon, prin intermediul fiecăruia dintre produsele alimentare care pot conține reziduuri, a fost măsurată și evaluată în conformitate cu procedurile și practicile în vigoare în cadrul Comunității, ținându-se seama de orientările publicate de Organizația Mondială a Sănătății. S-a concluzionat că prezența reziduurilor de pesticide la un nivel egal sau inferior noilor CMR nu va avea efecte toxice acute.

               (5)

               Prin urmare, este necesar să se modifice CMR stabilite în anexa II la Directiva 90/642/CEE, pentru a permite supravegherea și controlul adecvate ale interdicției de utilizare a acestora și pentru a proteja consumatorul.

               (6)

               În cadrul Organizației Mondiale a Comerțului, partenerii comerciali ai Comunității au fost consultați cu privire la noile CMR și s-a ținut seama de observațiile lor în acest sens.

               (7)

               Prin urmare, anexa II la Directiva 90/642/CEE trebuie modificată în consecință.

               (8)

               Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
   Articolul 1
   Directiva 90/642/CEE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
   Articolul 2
   Statele membre adoptă și publică, până la 27 decembrie 2007 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Comisiei îi este comunicat de îndată de către statele membre textul respectivelor dispoziții, precum și un tabel de corespondență între actele în cauză și prezenta directivă.
   Statele membre aplică aceste dispoziții de la 28 decembrie 2007.
   Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
   Articolul 3
   Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 4
   Prezenta directivă se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 26 iunie 2007.

            Pentru Comisie

         Markos KYPRIANOU

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 350, 14.12.1990, p. 71. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2007/28/CE a Comisiei (JO L 135, 26.5.2007, p. 6).

      (2)  Orientările de estimare a cantităților de reziduuri de pesticide în produse alimentare (revizuit), pregătit de Sistemul mondial de supraveghere continuă a mediului/program alimentar (GEMS/Food Programme) în colaborare cu Comitetul Codex pentru reziduuri de pesticide, publicat de Organizația Mondială a Sănătății, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      ANEXĂ
      În partea A a anexei II la Directiva 90/642/CEE, mențiunile referitoare la diazinon se înlocuiesc cu următoarele:

                     Reziduuri de pesticide și conținuturi maxime de reziduuri (mg/kg)

                     „Grupe și exemple de produse individuale la care se aplică CMR

                     Diazinon

               1.   Fructe proaspete, deshidratate sau nepreparate, conservate prin refrigerare, fără adaos de zahăr; nuci

                                 (i)

                                 FRUCTE CITRICE

                     0,01 (1)

                     Grepfrut

                     Lămâi

                     Lămâi verzi

                     Mandarine (inclusiv clementine și hibrizi similari)

                     Portocale

                     Pomelo

                     Altele

                                 (ii)

                                 FRUCTE NUCIFERE (cu coajă sau fără)

                     Migdale

                     0,05

                     Nuci de Brazilia

                     Anacard

                     Castane

                     Nuci de cocos

                     Alune

                     Nuci macadamia

                     Nuci de Pecan

                     Semințe de pin

                     Fistic

                     Nuci comune

                     Altele

                     0,01 (1)

                                 (iii)

                                 FRUCTE SĂMÂNȚOASE

                     0,01 (1)

                     Mere

                     Pere

                     Gutui

                     Altele

                                 (iv)

                                 FRUCTE SÂMBUROASE

                     0,01 (1)

                     Caise

                     Cireșe

                     Piersici (inclusiv nectarinele și hibrizii similari)

                     Prune

                     Altele

                                 (v)

                                 BACE ȘI FRUCTE MICI

                                 (a)

                                 Struguri de masă și de vin

                     0,01 (1)

                     Struguri de masă

                     Struguri de vin

                                 (b)

                                 Căpșuni (altele decât cele sălbatice)

                     0,01 (1)

                                 (c)

                                 Fructe de rug (altele decât cele sălbatice)

                     0,01 (1)

                     Mure

                     Mure de câmp

                     Hibrid de zmeură și mure

                     Zmeură

                     Altele

                                 (d)

                                 Alte fructe mici și bace (altele decât cele sălbatice)

                     Afine

                     Merișoare

                     0,2

                     Coacăze (roșii, negre sau albe)

                     Agrișe

                     Altele

                     0,01 (1)

                                 (e)

                                 Bace și fructe sălbatice

                     0,01 (1)

                                 (vi)

                                 FRUCTE DIVERSE

                     Avocado

                     Banane

                     Curmale

                     Smochine

                     Kiwi

                     Kumquat

                     Litchi

                     Mango

                     Măsline (pentru consum)

                     Măsline (pentru extracția uleiului de măsline)

                     Papaia

                     Fructul pasiunii

                     Ananas

                     0,3

                     Rodii

                     Altele

                     0,01 (1)

               2.   Legume, proaspete sau nepreparate, refrigerate sau deshidratate

                                 (i)

                                 LEGUME RĂDĂCINOASE ȘI TUBERCULI

                     Sfecle

                     Morcovi

                     Manioc

                     Țeline

                     Hrean

                     Topinambur

                     Păstârnac

                     Pătrunjel cu rădăcină groasă

                     Ridichi

                     0,1

                     Barba-caprei

                     Cartofi dulci

                     Gulii furajere

                     Napi

                     Igname

                     Altele

                     0,01 (1)

                                 (ii)

                                 LEGUME BULBOASE

                     Usturoi

                     Ceapă

                     0,05

                     Cepe eșalote

                     Ceapă verde

                     Altele

                     0,01 (1)

                                 (iii)

                                 LEGUME FRUCTOASE

                                 (a)

                                 Solanacee

                     Pătlăgele roșii

                     Ardei

                     0,05

                     Pătlăgele vinete

                     Bame

                     Altele

                     0,01 (1)

                                 (b)

                                 Cucurbitacee – coajă comestibilă

                     0,01 (1)

                     Castraveți

                     Castraveciori

                     Dovlecei

                     Altele

                                 (c)

                                 Cucurbitacee – coajă necomestibilă

                     0,01 (1)

                     Pepeni galbeni

                     Dovleci

                     Pepeni verzi

                     Altele

                                 (d)

                                 Porumb zaharat

                     0,02

                                 (iv)

                                 LEGUME BRASICACEE

                                 (a)

                                 Brasicacee (eflorescență)

                     0,01 (1)

                     Broccoli

                     Conopidă

                     Altele

                                 (b)

                                 Brasicacee (căpățâni)

                     Varză de Bruxelles

                     Varză

                     0,5

                     Altele

                     0,01 (1)

                                 (c)

                                 Brasicacee (frunze)

                     Varză chinezească

                     0,05

                     Varză fără căpățână

                     Altele

                     0,01 (1)

                                 (d)

                                 Gulie

                     0,2

                                 (v)

                                 LEGUME – FRUNZE ȘI IERBURI PROASPETE

                     0,01 (1)

                                 (a)

                                 Lăptuci și similare

                     Creson

                     Fetică

                     Lăptucă

                     Scarola (cicoare de grădină cu frunze întregi)

                     Ruccola

                     Frunze și tulpini de brasicacee

                     Altele

                                 (b)

                                 Spanac și similare

                     Spanac

                     Frunze de sfeclă (de zahăr)

                     Altele

                                 (c)

                                 Năsturel

                                 (d)

                                 Cicoare

                                 (e)

                                 Ierburi

                     Asmățui

                     Arpagic

                     Pătrunjel

                     Frunze de țelină

                     Altele

                                 (vi)

                                 LEGUME CU PĂSTĂI (proaspete)

                     0,01 (1)

                     Fasole (cu păstaie)

                     Fasole (fără păstaie)

                     Mazăre (cu păstaie)

                     Mazăre (fără păstaie)

                     Altele

                                 (vii)

                                 LEGUME CU TULPINI (proaspete)

                     0,01 (1)

                     Sparanghel

                     Cardon

                     Țelină

                     Anason

                     Anghinare

                     Praz

                     Rabarbar (Revent)

                     Altele

                                 (viii)

                                 CIUPERCI

                     0,01 (1)

                                 (a)

                                 Ciuperci de cultură

                                 (b)

                                 Ciuperci sălbatice

                                 3.

                                 Leguminoase uscate

                     0,01 (1)

                     Fasole

                     Linte

                     Mazăre

                     Lupin

                     Altele

                                 4.

                                 Semințe oleaginoase

                     0,02 (1)

                     Semințe de in

                     Arahide

                     Semințe de mac

                     Semințe de susan

                     Semințe de floarea soarelui

                     Semințe de rapiță

                     Boabe de soia

                     Semințe de muștar

                     Semințe de bumbac

                     Semințe de cânepă

                     Altele

                                 5.

                                 Cartofi

                     0,01 (1)

                     Cartofi timpurii

                     Cartofi pentru depozitare

                                 6.

                                 Ceai (frunze cu pețiol uscate, fermentate sau altfel, de Camellia sinensis)

                     0,02 (1)

                                 7.

                                 Hamei (uscat), inclusiv granule și pulbere neconcentrată

                     0,5

         (1)  Indică limita de detectare.”